SJVFS 1998:127
Statens jordbruksverks föreskrifter om klassificering av slaktkroppar
![](https://lagen.nu/sjvfs/1998:127/sid1.png)
Statens jordbruksverks
författningssamling
Statens jordbruksverk
551 82 Jönköping, tel: 036-15 50 00
telefax: 036-19 05 46, telex: 70991
SJV-S
ISSN 1102-0970
Statens jordbruksverks föreskrifter
om klassificering av slaktkroppar;
beslutade den 2 december 1998
Statens jordbruksverk föreskriver, med stöd av 5 § förordningen
(1956:413) om klassificering av kött, följande.
SJVFS 1998:127
Saknr: O 40
Utkom från trycket
den 16 december 1998
Grundläggande bestämmelser
1§ Grundläggande bestämmelser om klassificering av slaktkroppar finns i
1. rådets förordning (EEG) nr 1208/81 av den 28 april 1981 om
klassificering av nötslaktkroppar,1
2. rådets förordning (EEG) nr 3220/84 av den 13 november 1984 om
klassificering av svinslaktkroppar,2
3. rådets förordning (EEG) nr 1186/90 av den 7 maj 1990 om utökning
av klassificeringsreglerna för nötslaktkroppar,3
4. rådets förordning (EEG) nr 2137/92 av den 23 juli 1992 om klas-
sificering av fårslaktkroppar,4
5. kommissionens förordning (EEG) 2930/81 av den 12 oktober 1981
om tillämpningsföreskrifter gällande klassificering av nötslaktkroppar,5
6. kommissionens förordning (EEG) 563/82 av den 10 mars 1982 om
tillämpningsföreskrifter vad gäller klassificeringsregler för nötslakt -
kroppar,6
7. kommissionens förordning (EEG) 2967/85 av den 24 oktober 1985
om tillämpningsföreskrifter gällande klassificering av svinslaktkroppar,7
1 EGT nr L 123, 7.5.1981, s.3 (Celex 381R1208).
2 EGT nr L 301, 20.11.1984, s. 1 (Celex 384R3220).
3 EGT nr L 199, 11.5.1990, s. 32 (Celex 390R1186).
4 EGT nr L 214, 30.7.1992, s. 1 (Celex 392R2137)
5 EGT nr L 293, 13.10.1981, s. 6 (Celex 381R2930).
6 EGT nr L 67, 11.3.1982, s. 23 (Celex 382R0563).
7 EGT nr L 285, 25.10.1985, s. 39 (Celex 385R2967).
![](https://lagen.nu/sjvfs/1998:127/sid2.png)
SJVFS 1998:127
Saknr O 40
2
8. kommissionens förordning (EEG) 344/91 av den 13 februari 1991 om
närmare tillämpningsföreskrifter gällande klassificering av nötslakt
-
kroppar,8
9. kommissionens förordning (EEG) 461/93 av den 26 februari 1993 om
tillämpningsföreskrifter gällande klassificering av fårslakt-kroppar,9 samt
10. förordningen (1956:413) om klassificering av kött.
Administrativa regler
Företagets skyldigheter
2 § Dessa föreskrifter om klassificering av slaktkroppar gäller för samt liga
kontrollslakterier och renkontrollslakterier. Det åligger huvudman för
företag där klassificering verkställs att bedriva verksamheten på sådant
sätt att klassificering av slaktkroppar kan ske enligt gällande bestämmelser.
3 § Huvudman för företaget skall se till att behörig klassificerare finns
tillgänglig så att klassificering kan ske enligt dessa föreskrifter.
För att godkännas som klassificerare enligt 1 § förordningen (1956:413)
om klassificering av kött krävs att vederbörande person med godkänt
resultat genomgått en av Statens jordbruksverk anordnad utbild ning.
Jordbruksverket kan därefter utfärda behörighetsbevis för godkänd
klassificerare. Ansökan om utfärdande av behörighetsbevis för person att
utföra klassificering av slaktkroppar, skall göras av huvudmannen för
företaget och ställas till Statens jordbruksverk, Kontrollenheten, 551 82
Jönköping.
4 § Huvudman för företaget skall se till att slaktkropp inte lämnas ut förrän
klassificering innefattande dokumentation och
klassificerarens
efterkontroll är utförd.
5 § Huvudman för företaget skall se till att klassificeringsjournal förs för
varje slaktdag. Den skall hållas tillgänglig för Jordbruksverket under fem år
efter upprättandet.
6 § Huvudman för företaget skall periodvis redogöra för verkställd
klassificering till Jordbruksverket. Denna redogörelse skall göras enligt av
verket fastställd filspecifikation för dataöverföring eller blankett inne-
hållande föreskrivna uppgifter och inom föreskriven tid. Importklassifice-
ring skall rapporteras omgående av respektive klassificerare.
8 EGT nr L 41, 14.2.1991, s. 15 (Celex 391R0344).
9 EGT nr L 49, 27.2.1993, s. 70 (Celex 393R0461).
![](https://lagen.nu/sjvfs/1998:127/sid3.png)
SJVFS 1998:127
Saknr O 40
3
Klassificerarens skyldigheter
7 § Klassificering skall ske i enlighet med bestämmelserna i förordningen
(1956:413) om klassificering av kött och i enlighet med dessa föreskrifter.
Klassificeraren har ansvaret för att betalningsunderlaget vad gäller vikt
och klassificering är korrekt.
8 § Klassificerare kan före utlämnande av slaktkropp kontrollera klassifi-
ceringen (efterkontroll). Klassificering som innefattar även invägning och
efterkontroll skall vara utförd senast klockan 12.00 arbetsdagen efter slakt
eller den dag slaktkroppen har godkänts vid besiktning om slaktdag och
besiktningsdag inte är densamma.
9 § Klassificerare skall föra klassificeringsjournal över verkställd klassi-
ficering. Journalen skall innehålla slaktdatum och identitetsnummer för
klassificerade slaktkroppar i löpande följd som inte kan förväxlas. För
respektive identitetsnummer skall anges slaktvikt, kategori, klass, kött-
procent, fettgrupp, grupp för extrem slaktkropp samt färggrupp i enlighet
med dessa föreskrifter. Finns dessa uppgifter införda i datasystem skall en
utskrift undertecknas av klassificerare varje slaktdag för att gälla som
klassificeringsjournal. Omfattar journalen mer än en sida skall första och
sista sidan skrivas under och mellanliggande signeras.
Ändringar i underskriven klassificeringsjournal får endast utföras
efter att klassificeraren godkänt ändringen. Ändringen skall signeras av
klassificeraren. Vid ändring skall den gamla uppgiften strykas över utan att
göras oläslig och den nya skrivas dit eller skall journalen åtföljas av en
ändringslista underskriven av klassificeraren.
10 § Klassificerare, som fått till uppgift att klassificera importerade
slaktkroppar, skall före det att klassificeringen verkställs meddela Jord-
bruksverket tid och plats för förrättningen. Efter varje verkställd förrätt-
ning skall klassificeraren omgående redogöra för klassificeringen genom
att skicka kopia på klassificeringsjournalen till Jordbruksverket.
Märkning av klassificerade slaktkroppar
11 § Före eller i samband med klassificering skall varje slaktkropp märkas
med identitetsnummer i löpande följd.
12 § Slaktkropp skall vid klassificering märkas med den benämning för
kategori, klass, köttprocent, fettgrupp, grupp för extrema slaktkroppar samt
färggrupp som slaktkroppen enligt dessa föreskrifter skall hänföras till.
![](https://lagen.nu/sjvfs/1998:127/sid4.png)
SJVFS 1998:127
Saknr O 40
4
13 § Märkning skall göras genom stämpling direkt på slaktkroppen.
Stämplarnas utformning och storlek skall överensstämma med figurerna i
bilaga 1, s. 14-16. Märkning för kategori skall vara hela ordet för spädkalv,
gödkalv, ungtjur, tjur, stut, kviga, ungko, får, killing, get, unghäst, unggris,
ungsugga, sugga, unggalt och galt. Mellankalv märks M-kalv och renkalv
KALV. Ko, häst, dilamm, lamm, slaktsvin samt ren åsätts inte
kategorimärken.
För att få använda annan märkningsmetod än stämpling direkt på
slaktkroppen skall metoden vara godkänd av Jordbruksverket. Jordbruks-
verket har gett ut särskilda regler för märklappar på slaktkroppar. Det
företag som önskar att använda annan märkningsmetod skall ansöka om
att få använda alternativ metod hos Jordbruksverket.
14 § Stämpling av slaktkropp skall ske med av Statens livsmedelsverk och
Jordbruksverket godkänd färg.
15 § Märkning på slaktkropp får inte avlägsnas eller göras oläslig förrän
kroppen har kommit in i det rum där den skall styckas. Om klassificerarens
efterkontroll föranleder ändrad bedömning skall dock tidigare åsatt
märkning avlägsnas och slaktkroppen märkas om och ändringen doku-
menteras.
16 § Beteckning för kategori skall, med undantag för spädkalv, killing,
renkalv och svin, sättas på bringornas utsida intill framläggarna och på
utsidan av låren. Spädkalv och killing märks på utsidan av vardera låret
och svin på utsidan av vardera skinkan. Dessutom skall ungsugga och
sugga märkas på vardera bogen samt unggalt och galt märkas på vardera
sidan mitt för 6-8 revben enligt figur 8 i bilaga 1. Renkalv märks på sadeln
på vardera sidan ryggraden.
På importerad slaktkropp får framdel åsättas beteckningen kviga, stut,
ungko eller ungtjur endast om det vid klassificering är möjligt att med stöd
av t.ex. identitetsnummer sammanföra framdel och bakdel från samma djur
eller då delning av slaktkroppen skett på sådant sätt att det tydligt framgår
att slaktkroppen härrör från kviga, stut, ungko eller ungtjur.
17 § Beteckning för klass skall sättas på bringornas utsida intill framläg-
garna samt på utsidan av låren. Klassbeteckning för lamm-, får-, renkalv-
och renslaktkroppar skall dock endast sättas på utsidan av låren. Klass-
beteckning för dilamm skall endast sättas på vardera sidan av slaktkroppen
mitt på bringan.
Slaktkropp av svin, utom unggris och galt, skall märkas med beräknad
köttprocent i enlighet med figur 8 i bilaga 1. Denna sätts på utsidan av
vardera skinkan. För sugga och ungsugga skall märkning också ske på
respektive bog. Unggalt skall även märkas på vardera sidan över 6 - 8
![](https://lagen.nu/sjvfs/1998:127/sid5.png)
SJVFS 1998:127
Saknr O 40
5
revbenen. Spädkalv-, unggris-, killing- och getslaktkroppar åsätts inte
klassbeteckning eller köttprocent.
18 § Beteckning för fettgrupp skall sättas på bringornas utsida intill
framläggarna samt på utsidan av låren omedelbart intill klassmärkningen.
I fråga om dilamm-, lamm- och fårslaktkroppar skall märkning dock
endast ske på vardera bringan och i fråga om renslaktkropp endast på
utsidan av låren. För gödkalv- och mellankalvslaktkroppar gäller att fett-
gruppsbeteckningen skall anbringas bredvid respektive klassmärke. Svin-,
spädkalv-, killing- och getslaktkroppar åsätts inte fettgruppsbeteckning.
19 § Beteckning för färggrupp enligt figur 6 i bilaga 1 skall sättas framför
respektive klassmärke.
20 § Beteckning för extrem slaktkropp K enligt figur 3 i bilaga 1 skall sättas
intill respektive kategori-, klass-, köttprocent-, fett- eller färg-
gruppsmärkning.
Klassificering av importerade slaktkroppar
21 § Slaktkropp av nötboskap, häst, får, get, svin eller ren som enligt
kungörelsen (1974:270) om kontroll av införsel av livsmedel har godkänts
vid besiktning för införsel till riket skall om de kommer från länder utanför
Europeiska gemenskapen, innan varan frigörs från tullverkets befattning,
klassificeras och märkas enligt dessa föreskrifter.
Importerad nöt- och
hästslaktkropp, som är styckad i mindre delar än fjärdedels kropp och
importerad slaktkropp av kalv, får, get, svin eller ren, som är styckad i
mindre delar än halv kropp får inte klassificeras.
22 § Med fjärdedelar av nötboskap- och hästslaktkroppar avses de delar
som erhålls då kroppen klyvs längs ryggraden och sedan delas så att i
fråga om främre delen minst 4 hela revben eller i fråga om bakre delen minst
3 hela eller avskurna revben medföljer. Så kallad ”pistol” räknas således ur
klassificeringssynpunkt som fjärdedels kropp förutsatt att minst 3 rev
medföljer.
Med halv kropp av kalv, får, get, svin och ren avses de delar som
erhålls då kroppen klyvs längs ryggen.
![](https://lagen.nu/sjvfs/1998:127/sid6.png)
SJVFS 1998:127
Saknr O 40
6
Tillsyn
23 § För Jordbruksverkets tillsyn över efterlevnaden av bestämmelserna i
förordningen (1956:413) om klassificering av kött och dessa föreskrifter
äger verkets ombud tillträde till lokal där köttklassificering verkställs eller
slaktkroppar förvaras när arbetet normalt pågår i eller i anslutning till
lokalen. Ombudet har rätt att där företa de undersökningar som behövs.
24 § Jordbruksverkets ombud äger företa ny klassificering av slaktkropp
som vid inspektion konstateras vara felaktigt klassificerad. Vid ny klassi-
ficering skall ommärkning ske. Därvid skall den föregående märkningen
tydligt makuleras med makuleringsmärket enligt figur 5 i bilaga 1. Den nya
märkningen skall sättas intill den makulerade utan att till någon del täcka
denna.
25 § Säljare eller köpare av klassificerad slaktkropp som är missnöjd med
verkställd klassificering kan, efter framställning till Jordbruksverket,
beviljas ny klassificering av slaktkroppen. Omklassificering utförs av
Jordbruksverkets ombud. Har denna klassificering inte föranlett väsentlig
ändring skall den som begärt den nya klassificeringen betala kostnaderna
för den.
Klassificeringsregler
Definitioner och gemensamma grundregler för samtliga kategorier m.m.
26 § Vid kategoriindelning medräknas, vid jämförelse med de i defini-
tionerna av djurslag nämnda vikterna, även de delar av slaktkroppen, som
avlägsnats men som normalt skulle tillhört slaktkroppen efter putsning
enligt bilaga 2.
Med svin menas alla svin förutom renrasiga vildsvin. Samtliga kors-
ningar skall klassificeras.
Med en slaktkropps form menas i dessa föreskrifter kroppsformen på
en oskadad färdigputsad slaktkropp. Fettansättning inkluderas i kropps-
formen.
Hästar anses ha växlat en tand först då den nya tanden är synlig. Gra -
den av förbening av ett tornutskotts spets gäller förbening i mittsnittet.
Om teknisk utrustning skall användas vid något av klassificeringens
delmoment skall metoden vara godkänd av Jordbruksverket.
Om klassen eller fettgruppen anges som siffervärde vid exempelvis
kodifiering vid invägningsregistrering i vågdator, periodvis redogörelse till
Jordbruksverket angående verkställd klassificering, vid avräkning till
leverantör, vid uträkning av leveransens medelvärden m.m. skall siffer-
koderna angivna i dessa föreskrifter användas.
![](https://lagen.nu/sjvfs/1998:127/sid7.png)
SJVFS 1998:127
Saknr O 40
7
27 § En slaktkropp kan vägas i varmt eller kylt tillstånd med undantag för
slaktkropp från ren och renkalv som endast får vägas i varmt tillstånd. Med
en slaktkropps officiella slaktvikt = invägningsvikt avses vid klassificering
98 % av den vikt som en enligt bilaga 2 putsad kropp har i varmt tillstånd.
Vägs kroppen i kylt tillstånd skall vägningen för att officiell slaktvikt skall
erhållas ske tidigast dagen efter avlivning, tidigast 12 timmar efter
avlivning men senast kl 12 denna dag. Vägs kroppen varm skall vägning
ske snarast möjligt efter slakt. Före vägning skall de delar som framgår av
bilaga 2 vara bortputsade och således inte räknas in i slakt vikten.
Slaktkroppen skall vägas på våg som justerats av ackrediterad juste-
rare. Giltigt justeringsprotokoll skall finnas. Kontrollmärke som utvisar att
vågen är godkänd skall finnas på vågens visningsenhet.
Vikten skall anges med minsta noggrannhet av antalet hela kilogram.
För varje kategori av slaktkropp skall varje företag ha fastställt avrund-
ningsnoggrannhet (hela eller halva kilogram, hekto etc.). Avrundning skall
ske till närmaste avrundningspunkt. Vågen skall vid vägning av slaktkropp
vara tarerad för slaktkrokarnas vikt och vid vägning av motsvarande krok
visa noll.
Alla delar av slaktkroppen som godkänts vid besiktningen och som
inte skall bortputsas enligt bilaga 2 skall vägas in. Om någon önskar putsa
bort någon godkänd del får detta ske först efter invägningen. I något fall,
exempelvis vid borttagande av svinframfötter före invägning, kan efter
godkännande av Jordbruksverket alternativ viktberäkningsmetod få till-
lämpas. När en slaktkropp vägs ut från slakteriet registreras utvägnings-
vikt.
28 § Slaktkroppar som extremt avviker från det för djurslaget normala t.ex.
kroppar med extrem fettansättning, form, färg eller konsistens skall utöver
den märkning som stadgats ovan även åsättas beteckning för extrem
slaktkropp K. Till exempel skall slaktkropp av stut eller kviga där
tornutskottens spetsar på första t.o.m. fjärde bröstkotorna framifrån räknat
är till mer än tre fjärdedelar förbenade märkas stut K respektive kviga K.
Slaktkropp av svin som väger mindre än 40 kilogram och som antingen har
sämre kroppsform än som fordras för unggris eller inte kommer från ungt
svin skall märkas unggris K. Svinslaktkroppar med en köttprocent under 40
skall märkas 45 K.
![](https://lagen.nu/sjvfs/1998:127/sid8.png)
SJVFS 1998:127
Saknr O 40
8
Indelning av slaktkroppar i kategorier
29 § Slaktkroppar av nötboskap, häst, får, get, svin och ren skall hänföras
till någon av följande kategorier.
Spädkalv
Slaktkropp från mycket ung kalv av nötboskap. Kalven
skall på grund av tidig slakt inte ha hunnit växa
nämnvärt och därmed ha muskulatur med outvecklad
struktur.
Gödkalv
Slaktkropp från ung kalv av nötboskap som har mjukt
rundad kroppsform och ett vitt eller nästan vitt fett.
Mellankalv
Slaktkropp från annan kalv av nötboskap än spädkalv
eller gödkalv. Hela slaktkroppen skall ha de för kalv
utmärkande egenskaperna exempelvis god lyster och att
bindväv inte framträder tydligt i någon muskel.
Ungtjur
Slaktkropp från okastrerat eller delvis kastrerat handjur
av nötboskap som inte uppfyller kraven förkalv.
Tornutskottens spetsar på de fyra första bröstkotorna
framifrån räknat får endast vara obetydligt förbenade.
För femte till och med nionde tornutskottens spetsar
gäller att dessa inte får vara väsentligt förbenade.
Tjur
Slaktkropp från okastrerat eller delvis kastrerat handjur
av nötboskap som inte uppfyller kraven för kalv eller
ungtjur.
Stut
Slaktkropp från helt kastrerat handjur av nötboskap som
inte uppfyller kraven för kalv.
Kviga
Slaktkropp från hondjur av nötboskap som inte har
kalvat och som inte uppfyller kraven för kalv.
Ungko
Slaktkropp från hondjur av nötboskap som har kalvat.
Tornutskottens spetsar på de fyra första bröstkotorna
framifrån räknat får vara högst till tre fjärdedelar
förbenade.
Ko
Slaktkropp från hondjur av nötboskap som har kalvat
men inte uppfyller kraven för ungko.
Unghäst
Slaktkropp från ung häst som inte har växlat någon tand.
![](https://lagen.nu/sjvfs/1998:127/sid9.png)
SJVFS 1998:127
Saknr O 40
9
Häst
Slaktkropp från häst som inte uppfyller kraven för
unghäst.
Dilamm
Slaktkropp av ungt får med en högsta slaktvikt av 13
kilogram och av vars helhetsutseende framgår att
fodrethuvudsaligen utgjorts av mjölk eller
mjölkersättning. Kroppen skall ha en kort tjock hals och
ljus köttfärg.
Lamm
Slaktkropp av ungt får som inte har lammat och som inte
uppfyller kraven för dilamm. Ledytorna i frambenen skall
ha blåaktig färg och bäckenbenfogens främre del skall ha
en i det närmaste cirkelrund form. Även om ledytorna
inte uppfyller kravet på blåaktig färg skall slaktkroppen
hänföras till lamm, om helhetsintrycket är sådant att det
inte råder någon tvekan om att kroppen i övrigt uppfyller
kraven för lamm.
Får
Slaktkropp av får som inte fyller kraven för dilamm eller
lamm.
Killing
Slaktkropp av get som inte killat. Ledytorna i frambenen
skall ha blåaktig färg.
Get
Slaktkropp av get som inte uppfyller kraven för killing.
Unggris
Slaktkropp av ungt svin med normal kroppsform som
väger mindre än 50 kilogram.
Slaktsvin
Slaktkropp av helt kastrerat hansvin eller från honsvin
som inte har grisat. Slaktkroppen skall väga minst 50
kilogram.
Unggalt
Slaktkropp av ungt okastrerat eller delvis kastrerat
hansvin eller av ungt tvekönat svin. Slaktkroppen skall
ha god kroppsform och en hud som vid normal slakt kan
bli godkänd som människoföda. Slaktkroppen skall väga
minst 50 kilogram.
Galt
Slaktkropp av okastrerat eller delvis kastrerat hansvin
eller från tvekönat svin som inte uppfyller kraven för
unggris eller unggalt.
![](https://lagen.nu/sjvfs/1998:127/sid10.png)
SJVFS 1998:127
Saknr O 40
10
Ungsugga
Slaktkropp av svin som har grisat. Slaktkroppen skall ha
god kroppsform och ha ett vitt fast fett. Ledytorna
iframbenen skall vara blå och sotgången relativt trång.
Sugga
Slaktkropp av svin som har grisat men som inte uppfyller
kraven för ungsugga.
Renkalv
Slaktkropp från ung ren som inte kalvat. Ledytorna i
frambenen skall ha blåaktig färg.
Ren
Slaktkropp från ren som inte uppfyller kraven för renkalv.
Indelning av slaktkroppar i klasser
30 § Slaktkroppar av nötkreatur, häst, får och ren skall efter kroppsform
hänföras till någon av följande klasser och där formkraven på lår, rygg och
bogparti för att hänföras till respektive klass är följande:
Sifferkod
Klass
Kroppens form
15
E+
14
E
Extremt svällande och välutvecklade
13
E-
12
U+
11
U
Mycket svällande och välutvecklade
10
U-
9
R+
8
R
Svällande och välutvecklade
7
R-
6
O+
5
O
Välutvecklade
4
O-
3
P+
2
P
Något tunna och insjunkna
1
P-
Slaktkropp av spädkalv, get och killing klassificeras inte i klasser.
Indelning av slaktkroppar i fettgrupper
31 § Samtliga slaktkroppar utom spädkalv, killing, get och svin indelas i
grupper enligt nedanstående tabell med avseende på fettansättning. Svår-
![](https://lagen.nu/sjvfs/1998:127/sid11.png)
SJVFS 1998:127
Saknr O 40
11
bedömda fall skall parteras mellan 10-11 revebenen så att fettmängden
mellan musklerna kan bedömas bättre. För fårslaktkroppar räcker det dock
med att ett snitt görs i sidan, mellan 10-11 revbenen nära ryggen, utan att
ryggmuskeln skadas.
Sifferkod
Fettgrupp
Fettansättning
1
1-
2
1
Mycket liten
3
1+
4
2-
5
2
Liten
6
2+
7
3-
8
3
Ordinär
9
3+
10
4-
11
4
Riklig
12
4+
13
5-
14
5
Mycket riklig
15
5+
Indelning av slaktkroppar i färggrupper
32 § Slaktkroppar av gödkalv och mellankalv skall fördelas med avseende
på slaktkropparnas färg i någon av följande grupper där färgen relateras till
den för kategorin normala röda färgen.
Enstjärnig:
Köttets färg skall vara mörkt röd.
Tvåstjärnig:
Köttets färg skall vara röd utan att vara mörkt röd eller
ljust röd.
Trestjärnig:
Köttets färg skall vara ljust röd.
33 § Slaktkropp av svin, med undantag för unggris och galt, skall klassi-
ficeras i hela köttprocent. Köttprocenttalet erhålls med hjälp av en av
Jordbruksverket godkänd mätutrustning. Exempel på godkänd mätutrust-
ning är Hennessy Grading System (HGS). Mätutrustningen skall ha
![](https://lagen.nu/sjvfs/1998:127/sid12.png)
SJVFS 1998:127
Saknr O 40
12
genomgått service enligt Jordbruksverkets avtal med godkänd service-
givare.
Vid klassificering med HGS skall mätinstrumentets sond föras in och
dras ut vinkelrätt mot ytan på slaktkroppen vid mätstället. Mätpunkt 1 är
omedelbart bakom sista revbenet, 8 centimeter från ryggens mitt. Här
registreras fettjockleken. Mätpunkt 2 är 12 centimeter längre fram på
slaktkroppen och 6 centimeter från ryggens mitt. Här registreras förutom
fettjockleken även ryggmuskelns tjocklek. Om en slaktkropp klassificeras
efter klyvning längs ryggraden skall mätningen ske på den halva som inom
mätområdet har bäst stadga i ryggen.
I följande fall får späckkikare användas:
a. Företag som har dispens att använda späckkikaren. Generell dispens
gäller för företag som klassificerar mindre än 2 000 svinslaktkroppar per år.
b. Då ordinarie mätutrustning är ur funktion. Mätutrustningen skall
dock sättas i funktion snarast möjligt.
c. Vid klassificering av sanitetsslaktade svin.
d. Vid klassificering av svinslaktkroppar utan svål.
Om en slaktkropp klassificeras utan svål skall för att kompensera för
den borttagna svålen vid mätning med späckkikare ett tillägg till erhållet
mått göras med 2 millimeter för slaktsvin, unggalt och ungsugga respektive
med 3 millimeter för sugga. Ett tillägg skall dessutom göras för tjockleken
på det fett som eventuellt tagits bort.
Med späckkikare mäts fettjockleken i mätpunkt 1 enligt mätrutin
angiven i andra stycket ovan. Köttprocenttalet erhålls därefter med hjälp
av följande tabell och kategoriuppdelning.
Slaktsvin och unggalt
Ungsugga och sugga
7 mm och mindre = 65
65
8 mm = 64
65
9 mm = 64
65
10 mm = 63
65
11 mm = 62
65
12 mm = 61
64
13 mm = 61
64
14 mm = 60
63
15 mm = 59
62
16 mm = 58
61
17 mm = 58
61
18 mm = 57
60
19 mm = 56
59
20 mm = 56
59
21 mm = 55
58
22 mm = 54
57
23 mm = 53
56
![](https://lagen.nu/sjvfs/1998:127/sid13.png)
SJVFS 1998:127
Saknr O 40
13
24 mm = 53
56
25 mm = 52
55
26 mm = 51
54
27 mm = 50
53
28 mm = 50
53
29 mm = 49
52
30 mm = 48
51
31 mm = 48
51
32 mm = 47
50
33 mm = 46
49
34 mm = 45
48
35 mm = 45
47
36 mm = 45
46
37 mm och mer = 45
45
34 § Styckningsdetaljer av slaktkroppar från ren och renkalv som slaktats
på svenskt kontrollslakteri och som styckas i enlighet med de anvisningar
som anges i den av Jordbruksverket utgivna publikationen RENKÖTT-
STYCKNINGSNORM får efter tillstånd av Jordbruksverket märkas med av
verket inregistrerade varumärken enligt figur 9 och 10 i bilaga 1. S.k.
tumlade produkter får inte märkas med av verket inregistrerat varumärke.
Denna författning träder i kraft den 1 januari 1999 då Statens jord-
bruksverks föreskrifter (SJVFS 1991:122) om klassificering av slaktkroppar
skall upphöra att gälla.
INGBRITT IRHAMMAR
Håkan Jonsson
(Kontrollenheten)
![](https://lagen.nu/sjvfs/1998:127/sid16.png)
SJVFS 1998:127
Saknr O 40
16
Figur 7 Exempel på var på utsidan av nötslaktkroppen märkningen
skall vara placerad
Unggris Slaktsvin Ungsugga Sugga Unggalt Galt
Figur 8
Utsida svin
Figuren utvisar var på utsidan av ett svin kategorimärkning och
köttprocentmärkning skall vara placerad
Figur 9 Varumärke renkött
Figur 10 Varumärke renkalvkött
![](https://lagen.nu/sjvfs/1998:127/sid17.png)
SJVFS 1998:127
Saknr O 40
17
Bilaga 2
Förutom vad som skall putsas bort enligt Statens livsmedelsverks
köttbesiktningsföreskrifter m.m. skall följande putsas bort från
kroppen innan invägningen
Nöt, häst, får, get och ren
Lunga, hjärta, lever, njure, huvud med tunga, svans, testiklar,
mellangärde och njurtapp, halsven och halsvenfett samt blodkött
omkring sticksåret; i förekommande fall bräss; för kor, ungkor och häst
även juver; för kvigor, unghäst och i förekommande fall gödkalv,
mellankalv och får även juvervävnad; för häst och nöt med undantag
för spädkalv, ryggmärg.
Njurfettet tas bort helt. I bäckenet tas alla fettklumpar bort (det s.k.
sotfettet). Vidare tas inuti slaktkroppen allt överflödigt och som
klumpar sittande fett, undantaget bringfettet på reven inuti kroppen,
bort. Halsven och halsvenfett tas bort. Vid halsputsning skall mängden
bortskuret kött minimeras och halsmusklerna skall så långt möjligt med
oskadad muskelhinna finnas kvar på slaktkroppen. Utanpå kroppen
putsas större fettklumpar runt sotgången och innanlåret bort.
Testikelfett skall i förekommande fall bort medan ljumskfettet skall vara
kvar intakt på slaktkroppen. Vid hudavdragning får inte underhudsfett
dras med huden och fetthinnorna skall så långt möjligt vara oskadade.
För häst gäller att även sidister och mankister skall putsas bort.
Svin
Hjärta, lunga, lever, njure, tunga, svans, mellangärde, blodkött omkring
sticksåret, bukister och eventuellt ister i bäcken och bröstparti, i
förekommande fall juvervävnad samt hud i de fall då den är ämnad till
annat än människoföda; för galt utan svål även huvud och fötter; för
sugga och ungsugga även fötter och juvervävnad.