SJVFS 2016:36
Föreskrifter om ändring i Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 2010:46) om bekämpning av potatiscystnematoder
![](https://lagen.nu/sjvfs/2016:36/sid1.png)
Statens jordbruksverks
författningssamling
Statens jordbruksverk
551 82 Jönköping
Tfn 036-15 50 00
www.jordbruksverket.se
ISSN 1102-0970
SJVFS 2016:36
Föreskrifter om ändring i Statens jordbruksverks
föreskrifter (SJVFS 2010:46) om bekämpning av
potatiscystnematoder;
Utkom från trycket
den 6 december 2016
Omtryck
beslutade den 1 december 2016.
Statens jordbruksverk föreskriver1, med stöd av 5 och 9 §§ förordningen
(2006:817) om växtskydd m.m. att 3 § och bilaga 1 verkets föreskrifter (SJVFS
2010:46) om bekämpning av potatiscystnematoder ska ha följande lydelse.
Författningen kommer därför att ha följande lydelse från och med den dag då
denna författning träder i kraft.
INNEHÅLLSFÖRTECKNING
Syfte
1 §
Definitioner
2 §
Anmälningsskyldighet
3 §
Undersökning av förekomst av potatiscystnematoder
4-6 §§
Provtagning och analys
4 §
Officiell undersökning
5 §
Inventering
6 §
Vad gäller för ett fält med förekomst
av potatiscystnematoder?
7 §
Åtgärder på fält med förekomst av
potatiscystnematoder
8-13 §§
Odling
8-9 §§
Bekämpning
11 §
Rengöring
12 §
Friförklaring av fält med förekomst av
potatiscystnematoder
13 §
När anses det förekomma potatiscystnematoder
i ett potatisparti?
14 §
Vad gör man med ett potatisparti eller växter med
förekomst av potatiscystnematoder?
15-17 §§
Bekämpningsåtgärder som ska redovisas årligen
18 §
Övriga bestämmelser
19-20 §§
Undantag
19 §
Ytterligare bestämmelser
20 §
Bilagor
1-4
1 Jfr rådets direktiv 2007/33/EC av den 11 juni 2007 om bekämpning av potatiscystnematoder och om
upphävande av direktiv 69/465/EEG (EUT L 156, 16.06.2007, s. 12, Celex 32007L0033).
![](https://lagen.nu/sjvfs/2016:36/sid2.png)
SJVFS 2016:36
2
Syfte
1 § Dessa bestämmelser har till syfte att lokalisera och kartlägga utbredningen av
potatiscystnematoder av arterna Globodera pallida (Stone) Behrens (europeiska
populationer) och Globodera rostochiensis (Wollenweber) Behrens (europeiska
populationer) för att kartlägga dess utbredning, hindra dess spridning och
bekämpa dem.
Bestämmelserna omfattar åtgärder till följd av att potatiscystnematoder
konstaterats genom provtagning genomförd av Jordbruksverket eller av en
officiell myndighet i ett annat EU-land.
Definitioner
2 § I dessa föreskrifter avses med
Brukningsenhet
En fastighet eller ett företag bestående av en eller flera
registerfastigheter eller delar av sådana med gemensam
användning av maskiner och annan utrustning för
produktion av potatis
Fält
Det sammanhängande markområde på vilket en enda
jordbrukare odlar en enda gröda
Officiell
Fastställt, godkänt eller utfört av Jordbruksverket eller
annan ansvarigt officiellt organ i ett annat EU-land.
Potatiscystnematoder Potatiscystnematoder av arterna Globodera pallida
(Stone)
Behrens
och
Globodera
rostochiensis
(Wollenweber) Behrens
Potatisparti
Knölar eller plantor av potatis som har ursprung i ett eller
flera avgränsade odlingsfält inom en brukningsenhet och
som är baserat på ett utsäde med enhetlig bakgrund eller
knölar av potatis som efter skörd behandlas på ett sådant
sätt att de måste ses som en enhet och inte längre kan
särskiljas efter ursprung
Resistent potatissort
En sort som när den odlas avsevärt hindrar en viss
population av potatiscystnematoder från att utvecklas
Patotyp
En grupp av populationer med samma virulens (
grad av
förmåga att framkalla sjukdom)
.
Anmälningsskyldighet
3 § Den som misstänker eller bekräftar minskning eller förändring av en
potatissorts resistens mot potatiscystnematoder ska anmäla detta till
Jordbruksverket. (SJVFS 2016:36).
Undersökning av förekomst av potatiscystnematoder
Provtagning och analys
4 § Provtagning för analys av förekomst av potatiscystnematoder enligt dessa
föreskrifter ska göras av Jordbruksverket. Provtagningen ska göras enligt bilaga
![](https://lagen.nu/sjvfs/2016:36/sid3.png)
SJVFS 2016:36
3
2, punkt 1. Analys av prov ska genomföras i Jordbruksverkets regi och enligt de
anvisningar som anges i direktiv 2007/33/EG, bilaga 2, punkt 1.
Officiell undersökning
5 § Fält där utsädesodling av potatis avsedd för saluföring planeras ska före varje
odlingssäsong undersökas beträffande förekomst av potatiscystnematoder.
Provtagning ska göras av Jordbruksverket. Analysen ska genomföras i
Jordbruksverkets regi. Ytterligare bestämmelser om provtagning och analys finns
i Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 1995:90) om certifiering m.m. av
utsädespotatis.
Provtagning gjord av Jordbruksverket krävs inte på fält där det ska odlas
utsädespotatis för eget bruk inom samma brukningsenhet.
Inventering
6 § Jordbruksverket
ska
årligen
göra
en
inventering
avseende
på
potatiscystnematoder på minst 0,5 % av den totala potatisarealen, undantaget
areal för produktion av utsädespotatis.
Vad gäller för ett fält med förekomst av potatiscystnematoder?
7 § Ett fält där det efter provtagning gjord av Jordbruksverket har konstaterats
potatiscystnematoder, ska dokumenteras av Jordbruksverket.
Under minst sex år efter det att potatiscystnematoder har konstaterats ska
fältet anses ha en dokumenterad förekomst av potatiscystnematoder.
Jordbruksverket beslutar i det enskilda fallet om förekomstens omfattning.
Åtgärder på fält med förekomst av potatiscystnematoder
Odling
8 § Utsädespotatis får inte sättas eller lagras på ett fält med förekomst av
potatiscystnematoder.
På fältet får odlas sådan potatis som inte är avsedd för produktion av
utsädespotatis.
9 § Växter som är förtecknade i bilaga 1 får inte planteras eller förvaras på ett
fält med förekomst av potatiscystnematoder.
Växter som förtecknas i bilaga 1, punkt 2, får emellertid odlas på fältet under
förutsättning att de efteråt blir föremål för någon av följande åtgärder.
1.
Avlägsnande av jord genom tvättning eller borstning av växterna tills all
jord så långt det är möjligt är borttagen så att det inte finns någon
identifierbar risk för spridning av potatiscystnematoder.
2.
Desinfektion genom metoder som godkänts av Jordbruksverket så att det
inte finns någon identifierbar risk för spridning av potatiscystnematoder.
Om någon av åtgärderna ovan vidtagits ska växterna kontrolleras av
Jordbruksverket innan de får säljas vidare.
![](https://lagen.nu/sjvfs/2016:36/sid4.png)
SJVFS 2016:36
4
Bekämpningsprogram
10 § Under den period som ett fält har en av Jordbruksverket dokumenterad
förekomst av potatiscystnematoder, ska ett bekämpningsprogram tillämpas.
I det fall förekomst av gul potatiscystnematod Globodera rostochiensis,
patotyp Ro1, konstaterats, ska vid odling av potatis användas en sort som är
resistent mot denna patotyp.
I det fall förekomst av andra patotyper än Globodera rostochiensis, patotyp
Ro1, konstateras, beslutar Jordbruksverket i det enskilda fallet om omfattningen
av ett bekämpningsprogram. I programmet kan utöver vad som anges i 11-12 §§
ingå krav på sort och växtföljd, exempelvis hur många potatisfria år som krävs.
Potatissorter som kan ingå i bekämpningsprogrammet ska ha högsta möjliga
resistens mot den patotyp av potatiscystnematoder som konstaterats inom fältet,
enligt skalan över grad av resistens i bilaga 3. Resistens mot
potatiscystnematoder i en potatissort ska undersökas enligt den metod som anges
i direktiv 2007/33/EG, bilaga 4, avsnitt 2.
Bekämpning
11 § De första två åren efter att potatiscystnematoder konstaterats på fältet och
fältet har dokumenterats som ett fält med förekomst av potatiscystnematoder ska
plantor från övervintrade knölar av potatis bekämpas.
Om ogräs tillhörande fam Solanaceae förekommer på fältet, exempelvis
nattskatta (Solanum nigrum L.)
och besksöta (Solanum dulcamara L.), ska
bekämpning ske under den tid fältet är dokumenterat som ett fält med förekomst
av potatiscystnematoder.
Rengöring
12 § Maskiner och redskap som används till plöjning eller annan
jordbearbetning, sättning och skörd av potatis eller skörd av lök ska rengöras
efter att de har använts på en brukningsenhet vilken är dokumenterad av
Jordbruksverket som en brukningsenhet med fält där potatiscystnematoder
konstaterats.
Friförklaring av fält med förekomst av potatiscystnematoder
13 § För att friförklara ett fält som är dokumenterat till följd av förekomst av
potatiscystnematoder ska provtagning göras. Provtagningen kan ske tidigast sex
år efter att potatiscystnematoder konstaterats på fältet. Provtagningen ska ske
enligt bilaga 2, punkt 2.
Om inga potatiscystnematoder konstateras vid provtagningen ska fältet inte
längre vara dokumenterat av Jordbruksverket som ett fält med förekomst av
potatiscystnematoder.
När anses det förekomma potatiscystnematoder i ett potatisparti?
14 § Ett potatisparti ska anses innehålla potatiscystnematoder om potatispartiet:
![](https://lagen.nu/sjvfs/2016:36/sid5.png)
SJVFS 2016:36
5
1. har odlats på ett fält, som av Jordbruksverket eller av officiell
myndighet i ett annat EU-land, är dokumenterat med anledning av
förekomst av potatiscystnematoder, eller
2. som har kommit i kontakt med jord där potatiscystnematoder har
konstaterats.
Vad gör man med ett potatisparti eller växter med förekomst av
potatiscystnematoder?
15 § Ett potatisparti i vilket det förekommer potatiscystnematoder, får inte
användas som utsäde.
16 § Växter förtecknade i bilaga 1, punkt 1, och som odlats på ett fält med
förekomst av potatiscystnematoder får inte planteras.
Växter förtecknade i bilaga 1, punkt 2, och som odlats på ett fält med
förekomst av potatiscystnematoder får inte planteras om de inte blivit föremål för
någon av åtgärderna enligt 9 § andra stycket.
17 § Ett potatisparti med förekomst av potatiscystnematoder får:
1. användas för egen konsumtion och till utfodring av djur på den egna
brukningsenheten,
2. sorteras och packas på den brukningsenhet där partiet är odlat,
3. levereras, direkt och utan omlastning, för bearbetning på en industriell
anläggning som uppfyller kraven i bilaga 4, eller
4. levereras till en sorteringsanläggning som uppfyller kraven i bilaga 4.
Jord, sediment, frånsorterad potatis och skalrester ska hanteras enligt kraven i
bilaga 4.
Bekämpningsåtgärder som ska redovisas årligen
18 § Brukaren av ett fält som har dokumenterats till följd av förekomst av
potatiscystnematoder ska årligen, senast den 31 december, redovisa till
Jordbruksverket.
1. Vilken gröda som odlats på fältet och, om potatis har odlats, vilken
potatissort som använts.
2. De första två åren efter att fältet har en dokumenterad förekomst av
potatiscystnematoder, hur övervintrad potatis på fältet bekämpats och
vid vilken tidpunkt.
3. Hur eventuell potatisskörd avsatts samt namn och adress på
mottagaren av potatisskörden.
4. Om bekämpning av ogräs tillhörande fam Solanaceae har skett och
vid vilken tidpunkt.
5. När under året maskiner och redskap har rengjorts enligt vad som
krävs i 12 §.
Kravet på årlig rapportering gäller inte brukaren av ett fält med förekomst av
gul potatiscystnematod, patotyp Ro1.
![](https://lagen.nu/sjvfs/2016:36/sid6.png)
SJVFS 2016:36
6
Övriga bestämmelser
Undantag
19 § Jordbruksverket kan, om det finns särskilda skäl, besluta om undantag från
föreskrifterna i denna författning om så kan ske utan att bestämmelserna i
direktiv 2007/33/EG eftersätts.
Ytterligare bestämmelser
20 § Bestämmelser om märkning av potatis som omsätts inom Europeiska
unionen samt om innehav och hantering av kulturer av potatiscystnematoder
finns i Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 1995:94) om skyddsåtgärder
mot spridning av växtskadegörare respektive i Statens jordbrukverks föreskrifter
(SJVFS 1996:13) om införsel från tredje land eller förflyttning inom Europeiska
unionen (EU) av växter m.m. för vetenskapligt ändamål.
I Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 2004:79) om trädgårdsväxters
sundhet m.m. samt i Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 1995:90) om
certifiering m.m. av utsädespotatis finns bestämmelser om frihet från
potatiscystnematoder som ska vara uppfyllda vid saluföring av trädgårdsväxter
respektive av utsädespotatis.
____________
Denna författning2 träder i kraft den 1 januari 2017.
BIRGITTA EK
Jenny Andersson
(Växtregelenheten)
2 SJVFS 2016:36.
![](https://lagen.nu/sjvfs/2016:36/sid7.png)
SJVFS 2016:36
7
Bilaga 1
Växter som omfattas av restriktioner med avseende på potatiscystnematoder
1. Värdväxter med rötter, avsedda för uppförökning:
Capsicum spp., olika arter av paprika
Solanum lycopersicum L., tomat
Solanum melogena L., aubergin
2a Andra växter med rötter, avsedda för uppförökning:
Allium porrum L., purjolök
Beta vulgaris L., beta
Brassica spp., kålsläktet
Fragaria L., smultronsläktet
Aspargus officinalis L., sparris
2b Lökar, rotknölar och jordstammar som är odlade i jord och avsedda för
plantering och som inte behandlats genom
A. att all jord så långt det är möjligt avlägsnats genom tvättning eller
borstning så att det inte finns någon identifierbar risk för spridning av
potatiscystnematod, eller
B. desinfektion genom metoder som godkänts av Jordbruksverket så att det
inte finns någon identifierbar risk för spridning av potatiscystnematod av
följande arten och släkten:
Allium ascalonicum L., schalottenlök
Allium cepa L., lök
Dahlia spp., dahliasläktet
Gladiolus Tourn. Ex L., gladiolsläktet
Hyacinthus spp., hyacintsläktet
Iris spp., irissläktet
Lilium spp., liljesläktet
Narcissus L., narcissläktet
Tulipa L. tulpansläktet
utom sådana där det på förpackningen eller på annat sätt anges att de är
avsedda för försäljning till slutkonsumenter som inte yrkesmässigt producerar
växter eller snittblommor.
SJVFS ( 2016:36 ).
![](https://lagen.nu/sjvfs/2016:36/sid8.png)
SJVFS 2016:36
8
Bilaga 2
Provtagningsstandard
1. Provtagningen för inventering ska omfatta
a. 400 ml jord per hektar. Provet ska samlas in genom minst 100 borrstick
per hektar i ett rutnät som helst ska täcka hela fältet. Avståndet mellan
provtagningspunkterna ska vara minst fem meter på bredden och högst 20
meter på längden,
eller
b. riktade prover på minst 400 ml jord efter okulär besiktning av rötter med
synliga symptom,
eller
c. prover på minst 400 ml jord som vidhäftat potatisen efter skörd, under
förutsättning att fältet där potatisen odlats går att spåra.
2. Provtagning inför friförklaring av fält med förekomst av potatiscystnematoder
Provtagning för analys av förekomst av potatiscystnematoder ska göras på
fält där potatis avsedd för produktion av utsädespotatis ska odlas eller där
växter som är förtecknade i bilaga 1 och som är avsedda för uppförökning
ska odlas. Frihet från potatiscystnematoder ska styrkas genom ett prov på
minst 1 500 ml jord per hektar som ska samlas in genom minst 100
borrstick per hektar, helst i ett rutnät som täcker hela fältet och där
avståndet mellan provtagningspunkterna är minst fem meter på bredden
och högst 20 meter på längden.
![](https://lagen.nu/sjvfs/2016:36/sid10.png)
SJVFS 2016:36
10
Bilaga 4
A. Hantering på den brukningsenhet där potatisen odlats
a. Jord från sortering och packning av ett potatisparti
där det förekommer potatiscystnematoder ska hanteras på ett sätt som
förhindrar risk för vidare spridning av potatiscystnematoder. Jorden ska
1. förvaras på brukningsenheten och inte användas till potatisodling eller för
odling av växterna i bilaga 1 under minst sex år, eller
2. spridas på mark som inte används till potatisodling. Potatisodling eller
odling av växterna i bilaga 1 får därefter som tidigast påbörjas efter sex
år.
b. Frånsorterad potatis och skalrester
där det förekommer potatiscystnematoder ska hanteras på ett sätt som
förhindrar risk för vidare spridning av potatiscystnematoder. Den
frånsorterade potatisen och skalresterna ska
1. användas som djurfoder på den egna brukningsenheten eller på en annan
brukningsenhet där det inte odlas potatis under de närmaste sex åren,
eller
2. komposteras på brukningsenheten. Komposten får tidigast spridas på
mark som används till potatisodling eller odling av växterna i bilaga 1
efter sex år.
B. Hantering på en anläggning för sortering och packning av potatis eller på en
industriell anläggning för bearbetning av potatis
a. Jord och sediment från sortering och packning av ett potatisparti
där det förekommer potatiscystnematoder ska hanteras på ett sätt som
förhindrar risk för vidare spridning av potatiscystnematoder och får inte
användas till potatisodling eller för odling av växterna i bilaga 1 förrän
tidigast efter sex år. Jord och sediment med förekomst av
potatiscystnematoder ska
1. lagras utan risk för spridning av potatiscystnematoder,
2. spridas på mark som inte används till potatisodling, eller
3. användas som fyllnadsmaterial vid vägarbeten och dylikt.
b. Frånsorterad potatis och skalrester
där det förekommer potatiscystnematoder ska hanteras på ett sätt som
förhindrar risk för vidare spridning av potatiscystnematoder. De ska
användas
1. på en industriell anläggning, eller
2. som djurfoder under förutsättning att frånsorterad potatis och skalrester är
tvättade.
![](https://lagen.nu/sjvfs/2016:36/sid11.png)
SJVFS 2016:36
11
C. Hantering av avfall genom biologisk behandling eller annan hantering
Jord, sediment, potatis och skalrester med förekomst av potatiscystnematoder
får även bortskaffas genom rötning eller kompostering (upphettning till minst
55ºC under minst 6 timmar) alternativt förbränning eller annan hantering som
kan godkännas av Jordbruksverket.
D. Ytterligare bestämmelser om hantering av avfall
I 15 kap. 5a § miljöbalken (1998:808) och i avfallsförordningen (2001:1063)
finns ytterligare bestämmelser om avfallshantering.