SJVFS 2004:17
Föreskrifter om ändring i Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 1994:23) om certifiering m.m. av utsäde av beta, foder-, olje- och fiberväxter
![](https://lagen.nu/sjvfs/2004:17/sid1.png)
Statens jordbruksverks
författningssamling
Statens jordbruksverk
551 82 Jönköping, tel: 036-15 50 00
telefax: 036-19 05 46
ISSN 1102-0970
SJVFS 2004:17
Föreskrifter om ändring i Statens jordbruksverks
föreskrifter (SJVFS 1994:23) om certifiering m.m. av
utsäde av beta, foder-, olje- och fiberväxter;
Saknr U 40
Utkom från trycket
den 30 mars 2004
Omtryck
beslutade den 25 mars 2004
Statens jordbruksverk föreskriver1, med stöd av 6, 7, 11-13, 15 samt 28 §§
utsädesförordningen (2000:1330) och 8 § förordningen (1996:146) med instruktion
för Statens utsädeskontroll, samt efter samråd med Statens utsädeskontroll, i fråga
om verkets föreskrifter (SJVFS 1994:23) om certifiering m.m. av utsäde av beta,
foder-, olje- och fiberväxter
dels
att i föreskrifterna ordet ”skall” ska bytas ut mot ”ska”,
dels
att 12 a, 26 b och 29 §§ och bilagorna 1-3 ska ha följande lydelse, samt
dels
att det i föreskrifterna ska föras in en ny paragraf, 28 a §, av följande lydelse.
Författningen kommer därför att ha följande lydelse från och med den dag då
denna författning träder i kraft.
GRUNDLÄGGANDE BESTÄMMELSER
1 § Grundläggande bestämmelser om certifiering m.m. av utsäde finns dels i
utsädeslagen (1976:298), dels i utsädesförordningen (2000:1330). (SJVFS 2001:26).
DEFINITIONER
2 § De termer och begrepp som används i utsädeslagen (1976:298), växtskyddslagen
(1972:318) och i 13 kap.miljöbalken (1998:808) har samma betydelse i dessa
föreskrifter.
I dessa föreskrifter avses med:
Utsäde: frö för sådd av de i bilaga 1 punkt 1 nämnda arterna av beta, foderväxter
samt olje- och fiberväxter.
1 Jfr rådets direktiv 66/401/EEG av den 14 juni 1966 om saluföring av utsäde av foderväxter (EGT 125, 11.7.1966, s. 2298/66,
Celex 31966L0401), senast ändrat genom rådets direktiv 2003/61/EG (EUT L 165, 3.7.2003, s. 23, Celex 32003L0061), rådets
direktiv 2002/54/EG av den 13 juni 2002 om saluföring av betutsäde (EGT L 193, 20.7.2002, s. 12, Celex 32002L0054), senast
ändrat genom rådets direktiv 2003/61/EG, rådets direktiv 2002/57/EG av den 13 juni 2002 om saluföring av utsäde av olje- och
spånadsväxter (EGT L 193, 20.7.2002, s. 3, Celex 32002L0057), senast ändrat genom rådets direktiv 2003/61/EG,
kommissionens direktiv 75/502/EEG av den 25 juli 1975 om begränsning av saluföringen av utsäde av ängsgröe (Poa pratensis
L.) till utsäde som blivit officiellt godkänt som ”basutsäde” eller ”certifikatutsäde” (EGT L 228, 29.8.1975, s. 23, Celex
31975L0502), kommissionens beslut 81/675/EEG av den 28 juli 1981 om fastställande av att vissa förslutningssystem är icke
återanvändbara, i den mening som avses i rådets direktiv 66/400/EEG, 66/401/EEG, 66/402/EEG, 69/208/EEG och
70/458/EEG (EGT L 246, 29.8.1981, s. 26, Celex 31981D0675), ändrat genom kommissionens beslut 86/563/EEG (EGT L
327, 22.11.1986, s. 50, Celex 31986D0563), kommissionens direktiv 86/109/EEG av den 27 februari 1986 om begränsning av
saluföring av utsäde av vissa arter av foderväxter samt olje- och spånadsväxter till sådant utsäde som officiellt godkänts som
”basutsäde” eller ”certifikatutsäde” (EGT L 93, 8.4.1986, s. 21, Celex 31986L0109), senast ändrat genom kommissionens
direktiv 91/376/EEG (EGT L 203, 26.7.1991, s. 108, Celex 31991L0376), kommissionens beslut 2004/266/EG av den 17 mars
2004 om tillstånd att trycka föreskrivna uppgifter med outplånlig text på förpackningar av utsäde av foderväxter (EGT L 83,
20.3.2004, s.23, Celex 32004D0266), samt Gemensamma EES-kommitténs beslut nr 69/98 av den 17 juli 1998 om ändring av
bilaga I (Veterinära frågor och växtskyddsfrågor) till EES-avtalet (EGT L 158, 24.6.1999, s. 1, Celex 21999D0624(1)), senast
ändrat genom Gemensamma EES-kommitténs beslut nr 70/2003 (EUT L 257, 9.10.2003, s. 14).
![](https://lagen.nu/sjvfs/2004:17/sid2.png)
SJVFS 2004:17
2
Grundutsäde: utsäde certifierat i en klass som medger reproduktion för
certifiering av skörden.
Bruksutsäde: utsäde som inte ska användas för vidare uppförökning.
Förädlarmaterial
(F-material): utsäde av en förädlad sort, som används av
förädlaren eller dennes representant för upprätthållande av sorten eller för fram-
ställning av stamutsäde eller basutsäde.
Stamutsäde (utsädesklass A): utsäde som under ansvar av förädlaren eller dennes
representant är framställt från F-material eller stamutsäde och som uppfyller de i
bilaga 2 angivna kraven för stamutsäde samt är avsett för framställning av
stamutsäde, basutsäde eller certifikatutsäde.
Basutsäde (utsädesklass B):
a) förädlade sorter utom hybridsorter: utsäde som är framställt från stam-
utsäde som levererats från förädlaren eller dennes representant, eller på förädlarens
begäran är framställt från F-material som uppfyller kraven för stamutsäde, och som
uppfyller de i bilaga 2 angivna kraven för basutsäde samt är avsett för framställning
av certifikatutsäde,
b)
hybridsorter:
I) utsäde av inavelslinje som är framställt från stamutsäde som
levererats från förädlaren eller dennes representant, eller på förädlarens begäran är
framställt från F-material som uppfyller kraven för stamutsäde och som uppfyller de
i bilaga 2 angivna kraven för basutsäde samt är avsett för framställning av
certifikatutsäde eller,
II) basutsäde av enkla hybrider som är avsett för produktion av
trippelkorsningshybrider eller dubbelkorsningshybrider, som är framställt från
stamutsäde som levererats från förädlaren eller dennes representant, eller på
förädlarens begäran är framställt från F-material som uppfyller kraven för stamutsäde
och som uppfyller de i bilaga 2 angivna kraven för basutsäde,
c) lokala sorter: utsäde som har framställts under officiell kontroll från en
eller flera gårdar inom ett klart avgränsat ursprungsområde, och som uppfyller de i
bilaga 2 angivna kraven för basutsäde samt är avsett för framställning av
certifikatutsäde.
Certifikatutsäde (utsädesklass C): utsäde av arter enligt bilaga 1 punkt 2 som är
framställt från basutsäde, eller på förädlarens begäran från stamutsäde, och som
uppfyller de i bilaga 2 angivna kraven för certifikatutsäde samt är avsett för
användning som bruksutsäde.
Certifikatutsäde av första generationen (utsädesklass C1): utsäde av arter enligt
bilaga 1 punkt 3 som är framställt från basutsäde, eller på förädlarens begäran från
stamutsäde, och som uppfyller de i bilaga 2 angivna kraven för certifikatutsäde samt
är avsett för framställning av certifikatutsäde av andra generationen eller för
användning som bruksutsäde.
Certifikatutsäde av andra generationen (utsädesklass C2): utsäde av arter enligt
bilaga 1 punkt 4 som är framställt från certifikatutsäde av första generationen, eller
på förädlarens begäran från stamutsäde eller basutsäde, och som uppfyller de i bilaga
2 angivna kraven för certifikatutsäde samt är avsett för användning som bruksutsäde
eller, i tillämpliga fall, för framställning av certifikatutsäde av tredje generationen.
Certifikatutsäde av tredje generationen (utsädesklass C3): utsäde av arter enligt
bilaga 1 punkt 5 som är framställt från certifikatutsäde av första eller andra
generationen, eller på förädlarens begäran från stamutsäde eller basutsäde, och som
![](https://lagen.nu/sjvfs/2004:17/sid3.png)
SJVFS 2004:17
3
uppfyller de i bilaga 2 angivna kraven för certifikatutsäde samt är avsett för
användning som bruksutsäde.
Handelsutsäde: utsäde av foder-, olje- och fiberväxter enligt bilaga 1 punkt 6 som
är artäkta och som uppfyller de i bilaga 2 angivna kraven för handelsutsäde samt är
avsett för användning som bruksutsäde.
Sammansatt
sort: får endast förekomma för olje- och fiberväxter och innebär en
blandning av certifikatutsäde av en godkänd pollinatorberoende hybrid och en eller
flera likaledes godkända pollinatorer som mekaniskt blandas i proportioner som
gemensamt bestämts av de personer som är ansvariga för upprätthållandet av dessa
komponenter, efter det att kombinationen har anmälts till den certifierande
myndigheten. Med begreppet godkänd menas att komponenten är intagen i den
svenska sortlistan eller i Europeiska gemenskapens (EG) gemensamma sortlista för
arter av lantbruksväxter. Med pollinatorberoende hybrid menas den hansterila
komponenten inom en sammansatt sort (honkomponent) och med pollinator(er) den
komponent som sprider pollen inom en sammansatt sort (hankomponent).
Småförpackningar:
a)
utsäde
av
beta:
EG-småförpackning: en förpackning med utsäde av monogermt frö eller
precisionsfrö innehållande upp till 100 000 frögyttringar eller med en högsta
nettovikt om 2,5 kg; för annat utsäde än monogermt frö eller precisionsfrö tillåts
dock en nettovikt om högst 10 kg,
b) utsäde av foderväxter:
I) EG-småförpackning av typ A: en förpackning med blandning av
utsäde som endast är avsett för grönyteändamål, med en nettovikt om högst 2 kg,
II) EG-småförpackning av typ B: en förpackning med basutsäde,
certifikatutsäde, handelsutsäde eller art- eller sortblandning av foderväxter, med en
nettovikt om högst 10 kg,
c) utsäde av foder-, olje- och fiberväxter:
S-småförpackning: en förpackning med certifikat- eller handelsutsäde
av olje- och fiberväxter eller en art- eller sortblandning av foderväxter, med en
nettovikt om högst 25 kg.
"Specialblandning": en förpackning med en art- eller sortblandning av foderväxter
som har en sammansättning som skiljer sig från utsädesföretagets ordinarie
sortiment, med en nettovikt om högst 25 kg.
I de angivna nettovikterna under a - c inräknas inte eventuellt innehåll av
pesticider i pulverform, pelleteringsmedel eller andra fasta tillsatser.
Provtagningssäsong: perioden från den 1 juli till och med den 30 juni.
Officiella
åtgärder: åtgärder som vidtas av Utsädeskontrollen eller av ett organ
som förklarats behörigt av Statens jordbruksverk.
OECD-systemet: de regler som är fastställda av OECD den 28 september 2000
för certifiering av utsäde av beta, foder-, olje- och fiberväxter.
Dokumenterad sort: officiellt godkänd sort som finns intagen i en sortlista inom
Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) eller i OECD:s sortlista.
Växtpass:
officiell märkning som visar att föreskrivna sundhetskrav vid
förflyttning av växter inom Europeiska unionen (EU) är uppfyllda.
Sundhetsintyg:
sundhetscertifikat eller annat sundhetsintyg godkänt av
Jordbruksverket. (SJVFS 2003:81).
![](https://lagen.nu/sjvfs/2004:17/sid4.png)
SJVFS 2004:17
4
GRUNDLÄGGANDE KRAV FÖR CERTIFIERING
Provtagning och partistorlek
3 § Provtagning av utsäde för certifiering ska ske enligt de regler som fastställts av
International Seed Testing Association (ISTA).
Alla utsädespartier för certifiering ska vara officiellt provtagna.
Alla delar av ett parti ska vara åtkomliga för provtagning. Utsäde som ska betas
ska kunna provtas även före betning. Om det finns särskilda skäl får
Utsädeskontrollen medge undantag från kravet på provtagning före betning.
Certifiering får endast ske vid utsädesanläggning vars anordningar för
provtagning, märkning, försegling och, i tillämpliga fall, blandning godkänts av
Utsädeskontrollen.
Ett utsädesparti som certifieras ska vara enhetligt. Partistorleken får vara högst
1. 25 ton för utsäde av bomull, jordnöt, fodervicker, lupinarter, safflor, sojaböna,
solros, åkerböna och ärt,
2. 20 ton för utsäde av beta, luddvicker och ungersk vicker, samt
3. 10 ton för utsäde av övriga arter.
I samtliga fall får dock de högsta tillåtna vikterna överskridas med högst 5
procent. (SJVFS 2001:26).
Fältbesiktning och sortkontroll
4
§
Utsäde för certifiering ska komma från fältbesiktigad och godkänd
utsädesodling. För att godkännas ska utsädesodlingen uppfylla angivna krav för
utsädesodling enligt bilaga 3, och i bilaga 2 angivna krav på sortkvalitet. Innan en
utsädesodling slutligt godkänns av Utsädeskontrollen ska godkända resultat från både
fältbesiktningen och från kontrollodling av grundutsädet föreligga. Detta gäller
oavsett om den fältbesiktigats av Utsädeskontrollen eller av en godkänd
besiktningsman enligt 5 a §.
Utöver vad som anges i bilaga 3 krävs för godkännande att odlingen vid slutlig
fältbesiktning befunnits vara fri från flyghavre. (SJVFS 2001:26).
5
§
Anmälan av utsädesodling till fältbesiktning ska ske skriftligen till
Utsädeskontrollen. För vårsådda utsädesodlingar ska anmälan vara Utsädeskontrollen
tillhanda senast den 15 maj skördeåret och för höstsådda ska anmälan vara
inkommen senast den 25 april, såvida inte annan tidpunkt medges av
Utsädeskontrollen. För fleråriga utsädesodlingar ska anmälan ske varje år och vara
Utsädeskontrollen tillhanda senast den 15 maj skördeåret, såvida inte annan tidpunkt
medges av Utsädeskontrollen. Utsädeskontrollen kan endast medge anmälningar
efter den 15 juli om Utsädeskontrollen har möjlighet till besiktning alternativt
stickprovskontroll. Utsädeskontrollen har rätt att avvisa odlingar som anmäls för
sent.
Utsädeskontrollen ska under vegetationsperioden svara för besiktning av anmäld
areal enligt vad som anges i bilaga 3 samt fastställa fältavsnittens storlek, antal och
fördelning på fält som ska besiktigas.
Utsädeskontrollen ska kontrollodla partier som certifieras i klasserna A, B och
C1, samt i klasserna C, C2 och C3 i den omfattning Utsädeskontrollen anser
![](https://lagen.nu/sjvfs/2004:17/sid5.png)
SJVFS 2004:17
5
erforderligt. Utsädeskontrollen ska i anslutning till kontrollodlingen bedöma om den
ska kombineras med laboratorieanalys.
Utsädeskontrollen, eller en godkänd besiktningsman enligt 5 a §, äger utan
föregående meddelande om besiktning tillträde till odling som anmälts och utför
besiktning i för grödan lämpligt utvecklingsstadium.
Utsädeskontrollen ska skriftligen underrätta uppdragsgivaren om resultatet av
kontrollodling respektive fältbesiktning. (SJVFS 2001:26).
5 a § Fältbesiktning av en utsädesodling avsedd för produktion av bruksutsäde av
andra arter än beta får utföras av person som av Utsädeskontrollen godkänts för detta
ändamål. Villkoren för sådant godkännande framgår av bilaga 3a.
Utsädeskontrollen ska genom stickprov efterkontrollera minst 10 % av
utsädesodlingarna av självpollinerande arter och minst 20 % av utsädesodlingarna av
korspollinerande arter som fältbesiktigats av besiktningsmän godkända enligt första
stycket. Utsädeskontrollen ska även ta ut prov för att kontrollodla partier från dessa
utsädesodlingar i den omfattning Utsädeskontrollen anser erforderligt. (SJVFS
2001:26).
Frövarukvalitet
6 § Frövarukvaliteten ska undersökas enligt ISTA:s regler, med de avvikande
bestämmelser rörande minsta provvikt för undersökning av inblandning av antal frön
av andra arter som framgår av bilaga 2 a. (SJVFS 1996:102).
7 § Utsäde får godkännas för certifiering om det vid undersökning av officiellt
uttagna prov uppfyller kvalitetskraven i bilaga 2.
För saluföring i Sverige ska utsäde som producerats i Sverige även uppfylla de
högre kvalitetskrav eller tilläggskrav som anges i bilaga 2 för sådant utsäde.
Utsäde av de i bilaga 1 punkt 6 nämnda arterna, som är tillräckligt artäkta, kan
utan föregående sortkontroll godkännas för certifiering och saluföras som
handelsutsäde, om utsädet uppfyller kvalitetskraven i bilaga 2.
Parti får inte godkännas för certifiering om utsädet enligt det certifierande
organets bedömning är otillfredsställande rensat eller inte antas tåla lagring utan att
grobarheten försämras. (SJVFS 2001:26).
Certifiering av art- och sortblandningar
8 § Blandning av utsäde av sorter och arter av foderväxter får certifieras för
användning som bruksutsäde, om samtliga av blandningens beståndsdelar var för sig
uppfyller certifieringskraven för respektive art.
I en blandning får också ingå utsäde av andra än de i bilaga 1 punkt 1 angivna
arterna. (SJVFS 1996:102).
8 a § För en sammansatt sort ska utsädet av han- respektive honkomponenten färgas
med olikfärgade drageringar för att utsädet ska få saluföras. (SJVFS 2003:81).
![](https://lagen.nu/sjvfs/2004:17/sid6.png)
SJVFS 2004:17
6
Betat utsäde
9 § Utsäde som behandlats med bekämpningsmedel (betats) får endast certifieras om
medlet är jämnt fördelat på frövaran. (SJVFS 2001:26).
10 § Bestämmelser om emballage och märkning av betat utsäde finns i Statens
jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 2001:13) om emballage för betat utsäde. (SJVFS
2001:26).
Utlämnande av certifierat utsäde
11 § Parti för certifiering ska finnas tillgängligt på platsen för certifieringen intill
dess att undersökningen av kvaliteten visar att kraven, med undantag för
efterkontrollen av sortäkthet och sortrenhet, i bilaga 2 är uppfyllda.
Utan hinder av bestämmelsen i första stycket får det certifierande organet
certifiera utsäde av höstraps och höstrybs för utlämning till förbrukare inom landet
innan resultatet av kvalitetsundersökningen är klart.
Utan hinder av bestämmelsen i första stycket får det certifierande organet
certifiera utsäde för utförsel till ett land inom EES innan resultatet av
grobarhetsanalysen är klart.
Vid fall som avses i andra stycket ska Utsädeskontrollen vid begäran bistå andra
myndigheter inom EES med uppgifter om det aktuella partiet.
Som villkor för sådan certifiering gäller att
1. utlämnandet endast ska avse första handelsledet och att köparens namn och
adress anges,
2. en renhetsanalys som uppfyller kraven i bilaga 2 uppvisas,
3. den grobarhet som framgår av föranalysen anges,
4. utsädesproducenten ska informera köparen om resultatet av grobarhetsanalysen
utvisar att kvalitetskraven i bilaga 2 inte är uppfyllda.
Meddelande om utsädesparti, som certifierats och lämnats ut till förbrukare innan
kvaliteten undersökts och som inte uppfyller kvalitetskraven i bilaga 2, ska av
Utsädeskontrollen kungöras i Statens jordbruksverks författningssamling före den 1
februari. Meddelandet ska innehålla analysresultatet, uppgift om referensnummer, art
och sort samt förpackarens namn och adress. (SJVFS 2001:26).
Undantag från krav på grobarhet
12 § Utan hinder av bestämmelserna i 7 § kan Utsädeskontrollen för certifiering
godkänna partier av stamutsäde och basutsäde, som inte uppfyller de i bilaga 2
angivna kraven avseende grobarhet. Sådant godkännande kan meddelas under
förutsättning att konstaterad grobarhet uppges vid saluföringen och att utsädet ska
användas för fortsatt uppförökning. (SJVFS 2001:26).
Utsäde av genetiskt modifierade sorter
12 a § Utöver kraven i dessa föreskrifter får utsäde som är av en sort som är
genetiskt modifierad endast saluföras om ett tillstånd till utsläppande på marknaden
finns enligt 13 kap. 12 § miljöbalken (1998:808) eller om ett godkännande för
utsläppande på marknaden finns som uppfyller kraven om ömsesidigt erkännande
![](https://lagen.nu/sjvfs/2004:17/sid7.png)
SJVFS 2004:17
7
enligt 3 kap. 43 § förordningen (2002:1086) om utsättning av genetiskt modifierade
organismer i miljön.
Att sorten är genetiskt modifierad ska framgå av märkningen på förpackningen
enligt märkningskraven i bilaga 4, samt av alla dokument, officiella eller andra, som
fästs på eller åtföljer utsädespartiet. Uppgift om att en sort är genetiskt modifierad
ska även framgå av försäljningskataloger och annan information där sorten
omnämns. (SJVFS 2004:17).
MÄRKNING OCH FÖRSEGLING
13 § Vid saluföring ska varje förpackning, med undantag för småförpackning, vara
försedd med ett officiellt märke vars utformning och innehåll uppfyller kraven i
bilaga 4.
Märkningen ska utföras under det certifierande organets kontroll och utgör ett
bevis på att utsädet är certifierat.
Ett officiellt märke ska vara av självhäftande material eller av rivbeständigt
material, påsytt på förpackningen eller fäst under plomb.
Som officiellt märke får på förpackningar av foderväxter respektive olje- och
fiberväxter enligt bilaga 1 punkt 1, också användas outplånlig och påtryckt eller
påstämplad text som godkänts av Utsädeskontrollen och som uppfyller
märkningskraven i bilaga 4. Då påtryckt eller påstämplad text används ska varje
förpackning vara försedd med ett individuellt löpnummer. Företaget som utför
tryckningen på förpackningarna ska underrätta det certifierande organet om antalet
förpackningar som märkts, med uppgift om deras löpnummer. Det certifierande
organet ska föra journal över de utsädeskvantiteter som märkts enligt detta system,
med uppgifter om antalet förpackningar i varje parti, förpackningarnas innehåll och
löpnummer. Det certifierande organet ska också granska producenternas journaler.
(SJVFS 2001:26).
14 § Förpackningar med utsäde som certifierats enligt 11 § tredje stycket och
förpackningar med stamutsäde och basutsäde som godkänts enligt 12 § ska, utöver
kraven i bilaga 4, genom säljarens eller leverantörens försorg vara försedda med ett
leverantörsmärke på vilket grobarheten, leverantörens namn och adress samt
utsädespartiets referensnummer anges. Dessutom ska, för utsäde som godkänts enligt
12 §, på det officiella märket anges att partiets grobarhet inte uppfyller kraven i
bilaga 2.
Leverantörsmärket ska inte kunna förväxlas med det officiella märket. (SJVFS
1996:102).
14 a § Vid märkning av förpackningar med utsäde för vilket undantag medgetts
enligt 31 § ska, i fråga om utsäde av en dokumenterad sort, det officiella märket ha
samma färg som för motsvarande utsädesklass. För utsäde av ej dokumenterad sort
ska det officiella märket ha sådan färg som anges i bilaga 4.
Märket ska alltid ange att utsädet uppfyller mindre strikta krav. (SJVFS
1996:102).
15 § Förpackningar med sådant utsäde som avses i 26 b § ska utöver kraven i bilaga
4 vara försedda med ett leverantörsmärke med texten "Utsäde för utförsel". (SJVFS
1996:102).
![](https://lagen.nu/sjvfs/2004:17/sid8.png)
SJVFS 2004:17
8
16 § har upphävts genom (SJVFS 1996:102).
17 § Vid certifiering ska varje förpackning förseglas under det certifierande organets
kontroll i samband med provtagning och märkning. Försegling utgörs av förslutning
och plombering och ska vara utförd på sådant sätt att den förstörs vid öppnandet.
Följande förslutningssystem får användas utan plombering:
1. Påsar av papper eller plast, förutsatt att de inte har någon annan öppning än
påfyllningsanordningen och att denna är försedd med ett självhäftande system eller
värmeförslutningssystem som försluter öppningen efter påfyllning på sådant sätt att
den inte kan öppnas utan att skadas, eller
2. påsar av icke vävt material som sys ihop, förutsatt att en sifferserie som inleds
med siffran 1 i påsens överkant, eller liknande märkning (bokstäver, symbol), som
visar att påsens ursprungliga mått inte ändrats, är tryckt med outplånlig skrift på
minst ena sidan av påsens öppning.
För förpackningar med utsäde av fodervicker, luddvicker, lupinarter, sojaböna,
solros, ungersk vicker, åkerböna och ärt får även som förslutningssystem användas
påsar av papper eller plast, förutsatt att de inte har någon annan öppning än
påfyllningsanordningen, att de försluts genom trycket av det påfyllda utsädets vikt på
påfyllningsanordningen samt att anordningens längd inte understiger 22 % av påsens
bredd. (SJVFS 1996:102).
Annullering
18 § Visar resultatet av undersökningen av frövarukvaliteten att utsädet inte
uppfyller kraven i bilaga 2, ska märkena makuleras under det certifierande organets
kontroll.
Har förpackning med påtryckt eller påstämplad text använts, ska förpackningen
tömmas eller den påtryckta eller påstämplade texten makuleras under det
certifierande organets kontroll. (SJVFS 1996:102).
Certifieringens varaktighet
19 § Ett utsädesparti får saluföras under en period av ett år efter den månad då
förseglingen ägt rum.
Förlängt godkännande av certifierat utsäde kan medges, om partiet efter
provtagning och kontroll av det certifierande organet visar sig fortfarande uppfylla
grobarhetskravet.
Om förlängning medges, ska det certifierande organet utföra nödvändig
tilläggsmärkning. (SJVFS 2001:26).
SÄRSKILDA BESTÄMMELSER FÖR SMÅFÖRPACKNINGAR
20 § Partier av stam-, bas-, certifikat- och handelsutsäde som godkänts för
certifiering, samt utsädesblandning enligt 8 §, får saluföras i småförpackningar utan
att dessa behöver vara officiellt märkta och förseglade om de uppfyller märknings-
och förseglingskraven i 21 §. (SJVFS 2001:26).
![](https://lagen.nu/sjvfs/2004:17/sid9.png)
SJVFS 2004:17
9
21 § Småförpackningar ska vara märkta med ett leverantörsmärke eller med en
tryckt eller påstämplad text utvändigt på förpackningen, som uppfyller märknings-
kraven i bilaga 4. Om förpackningen är genomskinlig kan märket anbringas inuti
förpackningen.
Småförpackningar ska vara förseglade av utsädesföretaget på ett sådant sätt att
förseglingen förstörs vid öppnandet. Återförsegling av småförpackningar får endast
äga rum under det certifierande organets kontroll.
22 § har upphävts genom (SJVFS 2001:26).
23 § Småförpackning av "specialblandning" av sorter eller arter, som var för sig
godkänts för certifiering, får efter beställning från den slutlige förbrukaren säljas till
denne utan krav om särskild märkning.
24 § EG-småförpackningar med betutsäde, EG-småförpackningar av typ A och typ
B och S-småförpackningar med foderväxtutsäde får saluföras fram till utgången av
säsongen efter den provtagningssäsong då partiet godkänts. S-småförpackningar med
utsäde av olje- och fiberväxter får endast saluföras under en period av ett år efter den
månad då partiet godkänts. (SJVFS 2001:26).
25 § Förlängt godkännande av certifierat utsäde i restpartier av småförpackningar
efter den i 24 § nämnda perioden kan medges av det certifierande organet om ett
antal officiellt uttagna prov, ur förpackningar som är representativa för restpartiet,
fortfarande uppfyller kravet på grobarhet. Om förlängning medges ska
utsädesföretaget göra en tilläggsmärkning som anger det nya sista datumet för
saluföring. Sista datumet för saluföring kan förlängas ett år. (SJVFS 2001:26).
26
§
Utsädeskontrollen ska kontrollera att kvalitetskrav på utsäde i
småförpackningar samt krav om märkning och försegling av dessa upprätthålls.
Om kontrollen visar att utsäde inte uppfyller kvalitetskraven i bilaga 2 eller
märkningsbestämmelserna i bilaga 4, ska detta kungöras årligen av Utsädes-
kontrollen i myndighetens meddelandeserie. Förutom uppgift om analysresultatet ska
även uppgift om referensnummer, art och sort samt förpackarens namn och adress
anges. (SJVFS 1996:102).
26
a
§
Företag som yrkesmässigt förpackar eller leverantörsmärker utsäde i
småförpackningar för vidare försäljning ska kontinuerligt föra journal om lager och
förpackning av partier och blandningar.
I journal över småförpackningar med utsäde av rena arter ska det finnas följande
uppgifter:
1.
art,
2. sort, utom för handelsutsäde,
3.
referensnummer,
4.
utsädesklass,
5. partiets vikt,
6. datum för påbörjad förpackning,
7. typ av småförpackning,
8. antal förpackningar som märkts och förseglats,
![](https://lagen.nu/sjvfs/2004:17/sid10.png)
SJVFS 2004:17
10
9.
förpackningarnas vikt, alternativt för beta antal frö/frögyttringar per
förpackning,
10. viktdelar som gått till blandningar (blandningens referensnummer eller
specialblandning anges),
11. saldo efter varje uppvägning tills saldot är noll (tills partiet är slut), och
12. datum för avslutad förpackning.
I journal över småförpackningar med art-, sort- eller utsädesblandning ska det
finnas följande uppgifter:
1. blandningens referensnummer,
2. blandningens vikt,
3. datum för blandning respektive påbörjad förpackning,
4. typ av småförpackning,
5. antal förpackningar som märkts och förseglats,
6. förpackningarnas vikt,
7. saldo efter varje uppvägning tills saldot är noll (tills partiet är slut), och
8. datum för avslutad förpackning.
En journal ska finnas tillgänglig för kontroll under minst tre år. (SJVFS
1996:102).
UTFÖRSEL AV UTSÄDE
26 b § Utsäde av en sort som inte är intagen i den svenska sortlistan eller i EG:s
gemensamma sortlista för arter av lantbruksväxter men som är intagen i en nationell
sortlista i ett land inom EES får certifieras för utförsel till det landet om utsädet
uppfyller kraven i bilaga 2. (SJVFS 2004:17).
27 § Utsäde för utförsel kan på begäran certifieras av Utsädeskontrollen enligt
OECD:s system, om sorten i fråga är intagen i OECD:s sortlista eller i den officiella
sortlistan i ett land som är anslutet till detta system och utsädespartiet uppfyller de av
OECD fastställda kraven.
Vid certifiering enligt OECD-systemet ska Utsädeskontrollen utfärda
certifieringsbevis och märka partiet enligt OECD:s regler. (SJVFS 1996:102).
27 a § Utsäde avsett för certifiering i ett land inom EES får säljas till det landet som
icke slutligt certifierat utsäde under förutsättning att utsädet
1. kommer från en godkänd utsädesodling,
2. är förpackat och märkt med ett officiellt märke vars utformning och innehåll
uppfyller kraven i bilaga 4, samt
3. åtföljs av ett officiellt dokument enligt bilaga 5. (SJVFS 1996:102).
INFÖRSEL AV UTSÄDE
28 § Införsel av utsädesparti, inklusive småförpackningar, som ska användas för
uppförökning eller som ska saluföras, ska av importören skriftligen anmälas till
Utsädeskontrollen senast två veckor efter införseln. Vid införsel från ett land utanför
EES är lägsta mängd för anmälan 2 kg. Anmälan ska ske på av Utsädeskontrollen
fastställd blankett och innehålla följande uppgifter:
1. ursprungsland och officiell kontrollmyndighet,
2.
avsändarland,
![](https://lagen.nu/sjvfs/2004:17/sid11.png)
SJVFS 2004:17
11
3.
art,
4.
sort,
5.
kvantitet,
6. referensnummer,
7.
utsädesklass,
8. typ av förpackning och märkning, och
9. beträffande småförpackningar, det antal förpackningar som förts in och
förpackningarnas vikt, eller för beta antal frö/frögyttringar per förpackning.
Om utsädet är certifierat enligt OECD:s system ska anmälan åtföljas av ISTA:s
"orange certifikat" eller annat certifikat som är godkänt av Utsädeskontrollen.
(SJVFS 2001:26).
28 a § Av 4 och 22 §§utsädesförordningen framgår att införsel av certifierat utsäde
får ske från andra länder inom EES samt från tredjeland som godkänts av EG. Av
rådets beslut 2003/17/EG2 av den 16 december 2002 om likvärdighet av
fältbesiktningar av utsädesodlingar i tredje land och om likvärdighet av utsäde
producerat i tredje land framgår att endast utsäde av de i rådsbeslutet angivna arterna
får föras in och endast från de för respektive art likställda tredjeländerna.
Av rådets beslut 2003/17/EG framgår att endast utsäde certifierat som basutsäde,
certifikatutsäde av samtliga kategorier samt handelsutsäde får föras in från
tredjeland. Villkoren för att utsäde ska få föras in framgår av rådets beslut
2003/17/EG. Villkoren för ommärkning och återförslutning av sådana likvärdiga
partier framgår av artikel 3 i rådets beslut 2003/17/EG. (SJVFS 2004:17).
29 § Utsäde får föras in som icke slutligt certifierat utsäde från ett annat EES-land
samt från ett tredjeland i den omfattning som framgår av rådets beslut 2003/17/EG,
för att certifieras som certifikatutsäde om
1. sorten är intagen i den svenska sortlistan eller i EG:s gemensamma sortlista för
arter av lantbruksväxter,
2. utsädet härstammar från basutsäde eller, i tillämpliga fall, certifikatutsäde av
första eller andra generationen,
3. moderpartiet är sortkontrollerat av en myndighet i ett annat land inom EES,
eller av en myndighet i ett land som med avseende på fältbesiktningen och
certifieringen har godkänts av EG som tredjeland, och
4. utsädet är märkt enligt kraven för icke slutligt certifierat utsäde samt åtföljt av
ett officiellt dokument enligt bilaga 5. (SJVFS 2004:17).
30 § Införsel av ett utsädesparti av en sort som inte är intagen i den svenska
sortlistan eller i EG:s gemensamma sortlista för arter av lantbruksväxter får ske om
partiet
1. förs in för uppförökning och hela skörden därefter förs ut ur landet,
2. förs in för rensning och färdigbearbetning och därefter förs ut ur landet,
3. är odlat som F-material under förädlarens kontroll och förs in för vidare
uppförökning under förädlarrepresentants ansvar, eller
4. förs in för försöksmässig provning, vetenskapligt ändamål eller urvalsarbete i
partier med en högsta nettovikt om 50 kg. (SJVFS 1996:102).
2 EGT L 8 14.01.2003 s. 10, Celex 32003D0017. Rättelse publicerad i EUT L 75, 21.3.2003, s. 54. Ändrat genom rådets beslut
2003/403/EG, EUT L 141, 07.06.2003, s. 23.
![](https://lagen.nu/sjvfs/2004:17/sid12.png)
SJVFS 2004:17
12
UNDANTAG FRÅN BESTÄMMELSERNA
31 § Vid brist på utsäde eller om det annars finns särskilda skäl, kan Jordbruksverket
medge undantag från de krav som angivits i denna författning, såvida det inte strider
mot EG:s bestämmelser. (SJVFS 1996:102).
32 § Bestämmelser med krav på registrering av den som yrkesmässigt producerar,
lagrar, saluför eller inför växter, med krav på att vissa växter ska vara försedda med
ett växtpass vid förflyttning inom EU samt med krav på att vissa växter ska åtföljas
av ett sundhetsintyg vid införsel från länder som inte är medlemmar i EU finns i
Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 1995:94) om skyddsåtgärder mot
spridning av växtskadegörare. (SJVFS 1996:102).
-------------------------
Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser
Denna
författning3 träder i kraft den 1 mars 1994.
För certifiering och märkning före den 1 juli 1994 av under 1993 eller tidigare
producerat utsäde som är avsett för utsläppande på marknaden i Sverige gäller dock
Lantbruksstyrelsens föreskrifter (LSFS 1989:26) om statsplombering av utsäde
(utom potatis) i tillämpliga delar4.
Därjämte får utsäde av lin, sockerbeta, sojaböna, solros, svartsenap och vallmo
fram till den 1 juli 1994 märkas med kvalitetsdeklaration enligt Statens
jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 1991:100) om kvalitetsdeklaration vid
överlämnande av vissa utsädesvaror5 och, om sådan märkning har skett, utan
certifiering släppas ut på marknaden i Sverige.
Därutöver får följande tillämpas för utsläppande på marknaden i Sverige.
Utsädesodling som hösten 1993 grundats på utsäde statsplomberat i klass C med
högre generationstal än första generationen efter basutsäde får fram till den 1
november 1994 certifieras i klass C utan generationstal.
Utsäde statsplomberat i klass C med högre generationstal än andra generationen
efter basutsäde, D, E eller U får fram till den 30 juni 1995 ommärkas till klass C utan
generationstal, om kravet i 19 § andra stycket är uppfyllt.
Tilläggsmärkning av utsäde som ommärkts till klass C utan generationstal får ske
längst t.o.m. den 30 juni 1998.
Utsäde av följande arter är tillåtet att certifiera i klass C1 och klass C2 t.o.m. den
30 juni 1997, därefter kan certifikatutsäde av de aktuella arterna endast certifieras i
klass C: Alsikeklöver (Trifolium hybridum L.), hundäxing (Dactylis glomerata L.),
rödklöver (Trifolium pratense L.), rödsvingel (Festuca rubra L.), timotej (Phleum
pratense L.), vitklöver (Trifolium repens L.), ängsgröe (Poa pratensis L.) och
ängssvingel (Festuca pratensis Hudson). (SJVFS 1996:102).
-------------------------
3 SJVFS 1994:23.
4 Föreskrifterna upphör att gälla vid ikraftträdandet av Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 1994:22) om certifiering
m.m. av utsäde av stråsäd.
5 Genom verkets föreskrifter (SJVFS 1994:21) om ändring i Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 1991:100) om
kvalitetsdeklaration vid överlämnande av vissa utsädesvaror, upphör 3-5 §§ samt rubriken närmast före 3 § i föreskrifterna att
gälla den 1 mars 1994.
![](https://lagen.nu/sjvfs/2004:17/sid13.png)
SJVFS 2004:17
13
Denna
författning6 träder i kraft den 1 juli 1996.
-------------------------
Denna
författning7 träder i kraft den 1 januari 1999.
-------------------------
Denna
författning8
träder i kraft den 5 april 2001.
Utsäde som förpackats i S-småförpackning och märkts med leverantörsmärkning
enligt de bestämmelser i 22 § som upphör att gälla den 5 april 2001, får saluföras
t.o.m. den 30 juni 2002 med nödvändig tilläggsmärkning, under förutsättning att
utsädet fortfarande uppfyller kravet på grobarhet. Ingen tilläggsmärkning får därefter
göras av sådana förpackningar.
-------------------------
Denna
författning9 träder i kraft den 1 januari 2004.
-------------------------
Denna
författning10 träder i kraft den 25 april 2004.
MATS PERSSON
Eva
Dahlberg
(Växtodlingsenheten)
6 SJVFS 1996:102.
7 SJVFS 1998:135.
8 SJVFS 2001:26.
9 SJVFS 2003:81.
10 SJVFS 2004:17.
![](https://lagen.nu/sjvfs/2004:17/sid14.png)
SJVFS 2004:17
14
Bilaga 1
ARTER (PUNKT 1) OCH UTSÄDESKLASSER (PUNKTERNA 2 - 6)
1. Arter
Beta
Beta vulgaris L. var. altissima Döll
Sockerbeta
Beta vulgaris L. var. crassa Mansf.
Foderbeta
Foderväxter
- gräs
Agrostis canina L.
Brunven
Agrostis capillaris L.
Rödven
Agrostis gigantea Roth
Storven
Agrostis stolonifera L.
Krypven
Alopecurus pratensis L.
Ängskavle
Arrhenatherum elatius (L.) P. Beauv.
ex J.S. et K.B. Presl.
Knylhavre
Bromus catharticus Vahl
Plattlosta
Bromus sitchensis Trin.
Alaskagräs
Cynodon dactylon (L.) Pers.
Bermudagräs
Dactylis glomerata L.
Hundäxing
Festuca arundinacea Schreber
Rörsvingel
Festuca ovina L.
Fårsvingel
Festuca ovina L. var. duriuscula Koch Hårdsvingel
Festuca pratensis Hudson
Ängssvingel
Festuca rubra L.
Rödsvingel
Festuca pratensis x Lolium multiflorum
(x Festulolium)
Festulolium,
rajsvingel
Lolium multiflorum Lam.
Italienskt rajgräs,
inklusive
westerwoldiskt
rajgräs
Lolium perenne L.
Engelskt rajgräs
Lolium x boucheanum Kunth
Hybridrajgräs
Phalaris aquatica
L.
- (svenskt namn
saknas)
Phleum bertolonii DC.
Turftimotej
Phleum pratense L.
Timotej
Poa annua L.
Vitgröe
![](https://lagen.nu/sjvfs/2004:17/sid15.png)
SJVFS 2004:17
15
Poa nemoralis L.
Lundgröe
Poa palustris L.
Sengröe
Poa pratensis L.
Ängsgröe
Poa trivialis L.
Kärrgröe
Trisetum flavescens (L.) P. Beauv.
Gullhavre
- baljväxter
Hedysarum coronarium L.
Tuppklöver (sulla)
Lotus corniculatus L.
Käringgigel,
käringtand
Lupinus albus L.
Vitlupin
Lupinus angustifolius L.
Blålupin
Lupinus luteus L.
Gullupin
Medicago lupulina L.
Humlelusern
Medicago sativa L.
Blålusern
Medicago x varia T. Martyn
Lusern
Onobrychis viciifolia Scop.
Esparsett
Pisum sativum L. convar. speciosum
(Dierb) Alef.
Foderärt, kokärt
Trifolium alexandrinum L.
Alexandrinerklöver
Trifolium hybridum L.
Alsikeklöver
Trifolium incarnatum L.
Blodklöver
Trifolium pratense L.
Rödklöver
Trifolium repens L.
Vitklöver
Trifolium resupinatum L.
Persisk klöver
Trigonella foenum-graecum L.
Bockhornsklöver
Vicia faba L. (partim)
Åkerböna
Vicia pannonica Crantz
Ungersk vicker
Vicia sativa L.
Fodervicker
Vicia villosa Roth
Luddvicker
- övriga arter
Brassica napus L. var. napobrassica
(L.) Rchb.
Kålrot
Brassica oleracea L. convar. acephala
(DC.) Alef. var. medullosa + var.
viridis L.
Fodermärgkål
Phacelia tanacetifolia Benth.
Honungsört
Raphanus sativus L. var. oleiformis
Pers.
Oljerättika
Olje- och fiberväxter
Arachis hypogaea L.
Jordnöt
Brassica juncea (L.) Czernj. et Cosson Sareptasenap
Brassica napus L. (partim)
Raps
![](https://lagen.nu/sjvfs/2004:17/sid16.png)
SJVFS 2004:17
16
Brassica nigra (L.) Koch
Svartsenap
Brassica rapa L. var. silvestris (Lam.)
Briggs
Rybs
Cannabis sativa L.
Hampa
Carthamus tinctorius L.
Safflor
Carum carvi L.
Kummin
Glycine max (L.) Merr.
Sojaböna
Gossypium spp.
Bomull
Helianthus annuus L.
Solros
Linum usitatissimum L.
Oljelin, spånadslin
Papaver somniferum L.
Vallmo
Sinapis alba L.
Vitsenap
2. Certifikatutsäde (C)
Beta
Beta vulgaris L. var. altissima Döll
Sockerbeta
Beta vulgaris L. var. crassa Mansf.
Foderbeta
Foderväxter
- gräs
Agrostis canina L.
Brunven
Agrostis capillaris L.
Rödven
Agrostis gigantea Roth
Storven
Agrostis stolonifera L.
Krypven
Alopecurus pratensis L.
Ängskavle
Arrhenatherum elatius (L.) P. Beauv.
ex J.S. et K.B. Presl.
Knylhavre
Bromus catharticus Vahl
Plattlosta
Bromus sitchensis Trin.
Alaskagräs
Dactylis glomerata L.
Hundäxing
Festuca arundinacea Schreber
Rörsvingel
Festuca ovina L.
Fårsvingel
Festuca ovina L. var. duriuscula Koch Hårdsvingel
Festuca pratensis Hudson
Ängssvingel
Festuca pratensis x Lolium multiflorum
(x Festulolium)
Festulolium,
rajsvingel
Festuca rubra L.
Rödsvingel
![](https://lagen.nu/sjvfs/2004:17/sid17.png)
SJVFS 2004:17
17
Lolium multiflorum Lam.
Italienskt
rajgräs,
inklusive
westerwoldiskt
rajgräs
Lolium perenne L.
Engelskt rajgräs
Lolium x boucheanum Kunth
Hybridrajgräs
Phalaris aquatica L.
-
Phleum bertolonii DC.
Turftimotej
Phleum pratense L.
Timotej
Poa annua L.
Vitgröe
Poa nemoralis L.
Lundgröe
Poa palustris L.
Sengröe
Poa pratensis L.
Ängsgröe
Poa trivialis L.
Kärrgröe
Trisetum flavescens (L.) P. Beauv.
Gullhavre
- baljväxter
Hedysarum coronarium L.
Tuppklöver (sulla)
Lotus corniculatus L.
Käringgigel,
käringtand
Medicago lupulina L.
Humlelusern
Medicago x varia T. Martyn
Lusern
Onobrychis viciifolia Scop.
Esparsett
Trifolium alexandrinum L.
Alexandrinerklöver
Trifolium incarnatum L.
Blodklöver
Trifolium hybridum L.
Alsikeklöver
Trifolium pratense L.
Rödklöver
Trifolium repens L.
Vitklöver
Trifolium resupinatum L.
Persisk klöver
Trigonella foenum-graecum L.
Bockhornsklöver
- övriga arter
Brassica napus L. var. napobrassica (L.)
Rchb.
Kålrot
Brassica oleracea L. convar. acephala
(DC.) Alef. var. medullosa + var. viridis
L.
Fodermärgkål
Phacelia tanacetifolia Benth.
Honungsört
Raphanus sativus L. var. oleiformis Pers. Oljerättika
Olje- och fiberväxter
Brassica juncea (L.) Czernj. et Cosson
Sareptasenap
Brassica napus L. (partim)
Raps
Brassica nigra (L.) Koch
Svartsenap
Brassica rapa L. var. silvestris (Lam.)
Briggs
Rybs
Cannabis sativa L.
Hampa, dioika sorter
Carthamus tinctorius L.
Safflor
Carum carvi L.
Kummin
![](https://lagen.nu/sjvfs/2004:17/sid18.png)
SJVFS 2004:17
18
Helianthus annuus L.
Solros
Papaver somniferum L.
Vallmo
Sinapis alba L.
Vitsenap
3. Certifikatutsäde av första generationen (C1):
Foderväxter
- baljväxter
Lupinus albus L.
Vitlupin
Lupinus angustifolius L.
Blålupin
Lupinus luteus L.
Gullupin
Medicago sativa L.
Blålusern
Pisum sativum L. convar. speciosum
(Dierb) Alef.
Foderärt, kokärt
Vicia faba L. (partim)
Åkerböna
Vicia pannonica Crantz
Ungersk vicker
Vicia sativa L.
Fodervicker
Vicia villosa Roth
Luddvicker
Olje- och fiberväxter
Arachis hypogaea L.
Jordnöt
Cannabis sativa L.
Hampa, monoika
sorter
Glycine max (L.) Merr.
Sojaböna
Gossypium spp.
Bomull
Linum usitatissimum L.
Oljelin, spånadslin
4. Certifikatutsäde av andra generationen (C2):
Foderväxter
- baljväxter
Lupinus albus L.
Vitlupin
Lupinus angustifolius L.
Blålupin
Lupinus luteus L.
Gullupin
Medicago sativa L.
Blålusern
Pisum sativum L. convar. speciosum
(Dierb) Alef.
Foderärt, kokärt
Vicia faba L. (partim)
Åkerböna
Vicia pannonica Crantz
Ungersk vicker
Vicia sativa L.
Fodervicker
Vicia villosa Roth
Luddvicker
![](https://lagen.nu/sjvfs/2004:17/sid19.png)
SJVFS 2004:17
19
Olje- och fiberväxter
Arachis hypogaea L.
Jordnöt
Cannabis sativa L.
Hampa, monoika
sorter
Glycine max (L.) Merr.
Sojaböna
Gossypium spp.
Bomull
Linum usitatissimum L.
Oljelin, spånadslin
5. Certifikatutsäde av tredje generationen (C3):
Olje- och fiberväxter
Linum usitatissimum L.
Oljelin, spånadslin
6. Handelsutsäde:
Foderväxter
- gräs
Poa annua L.
Vitgröe
Cynodon dactylon Bermudagräs
- baljväxter
Hedysarum coronarium L.
Tuppklöver (sulla)
Onobrychis viciifolia Scop.
Esparsett
Trigonella foenum-graecum L.
Bockhornsklöver
Vicia pannonica Crantz
Ungersk vicker
Olje- och fiberväxter
Brassica nigra (L.) Koch
Svartsenap
(SJVFS 2004:17).
![](https://lagen.nu/sjvfs/2004:17/sid20.png)
SJVFS 2004:17
20
Bilaga 2
KVALITETSKRAV FÖR UTSÄDE AV BETA, FODER-, OLJE- OCH FIBER-
VÄXTER
Utsädet ska uppfylla följande krav:
A. Betutsäde (Beta vulgaris)
1. Utsädet ska ha godtagbar sortäkthet och sortrenhet.
2. Sjukdomar och skadliga organismer som försämrar utsädets användbarhet ska
hållas på lägsta möjliga nivå.
3. Utsädet ska i övrigt uppfylla följande krav beträffande renhet och grobarhet.
Minsta provvikt ska vara 500 g.
Rent frö*
(vikt-%)
Grobarhet,
lägst (% av
frögyttringar eller
rent frö)
Sockerbeta:
- monogermt frö
97
80
- tekniskt monogermt frö (precisionsfrö)
97
75
- multigermt frö av sorter med mer än 85 %
diploider
97
73
- annat frö
97
68
Foderbeta:
- multigermt frö av sorter med mer än 85 %
diploider, monogermt frö, tekniskt monogermt frö
(precisionsfrö)
97
73
- annat frö
97
68
* Exklusive, i förekommande fall, bekämpningsmedel i pulverform, pelleteringsmedel eller andra fasta tillsatser.
4. Inblandning av frön av andra arter får inte överstiga 0,3 viktprocent.
5. Andelen avfall i utsädet får inte överstiga 1,0 viktprocent för basutsäde respektive
0,5 viktprocent för certifikatutsäde av monogermt frö och tekniskt monogermt frö
(precisionsfrö). I fråga om pelleterat utsäde ska analysen utföras på officiellt tagna
prov ur det färdigställda partiet, dvs. efter eventuell mekanisk behandling men före
pelletering.
6. Vattenhalten får vara högst 15,0 %.
![](https://lagen.nu/sjvfs/2004:17/sid21.png)
SJVFS 2004:17
21
7. Därutöver krävs för:
a) Monogermt frö:
Minst 90 % av grodda frögyttringar får ge endast en groddplanta. Andelen
frögyttringar som ger tre eller flera groddplantor får inte överstiga 5 %, beräknat på
andelen grodda frögyttringar.
b) Tekniskt monogermt frö (precisionsfrö):
aa) av sockerbeta: Minst 70 % av de grodda frögyttringarna får ge endast en
groddplanta. Andelen frögyttringar som ger tre eller flera groddplantor får inte
överstiga 5 %, beräknat på andelen grodda frögyttringar.
bb) av foderbeta: Minst 58 % av de grodda frögyttringarna får ge endast en
groddplanta vad avser sorter med mer än 85 % diploider. För allt annat frö gäller att
minst 63 % av de grodda frögyttringarna får ge endast en groddplanta. Andelen
frögyttringar som ger tre eller flera groddplantor får inte överstiga 5 %, beräknat på
antalet grodda frögyttringar.
Följande högre svenska krav ska uppfyllas för certifiering av utsäde av
sockerbeta för saluföring i Sverige:
1. Utsädet ska uppfylla följande krav beträffande renhet och grobarhet. Minsta
provvikt ska vara 500 g.
Rent frö*
(vikt-%)
Grobarhet, lägst
(% av frögytt-
ringar eller rent
frö)
Sockerbeta:
- monogermt frö
97
90
- tekniskt monogermt frö (precisionsfrö)
97
90
- multigermt frö av sorter med mer än 85 %
diploider
97
73
- annat frö
97
68
* Exklusive, i förekommande fall, bekämpningsmedel i pulverform, pelleteringsmedel eller andra fasta tillsatser.
2. Monogermt frö:
Minst 95 % av grodda frögyttringar får ge endast en groddplanta. Andelen
frögyttringar som ger tre eller flera groddplantor får inte överstiga 3 %, beräknat på
andelen grodda frögyttringar.
3. Andelen avfall i utsädet får inte överstiga 0,5 viktprocent för monogermt frö och
tekniskt monogermt frö (precisionsfrö). I fråga om pelleterat utsäde ska analysen
utföras på officiellt tagna prov ur det färdigställda partiet, dvs. efter eventuell
mekanisk behandling men före pelletering.
![](https://lagen.nu/sjvfs/2004:17/sid22.png)
SJVFS 2004:17
22
B. Utsäde av foderväxter
1. Utsädet ska ha godtagbar sortäkthet och sortrenhet. Särskilda krav på sortrenhet,
konstaterad vid kontrollodling eller laboratorieanalys, framgår av nedan angiven
tabell:
Sortrenhet i respektive klass, lägst
(%)
Art
A, B C
C1
C2
Fodermärgkål, kålrot
99,7 98,0
-
-
Ängsgröe, enklonssorter 99,7 98,0
-
-
Åkerböna, ärt
99,7 -
99,0
98,0
Övriga arter ska vara sortäkta med hänsyn till art och certifieringsklass.
2. Sjukdomar och skadliga organismer som försämrar utsädets användbarhet ska
hållas på lägsta möjliga nivå.
3. Utsädet ska i övrigt uppfylla följande krav beträffande renhet, inblandning av
andra arter samt grobarhet.
I)
Certifikatutsäde
a) Gräsarter
Högsta inblandning av frön
av andra arter (vikt-%)
Art
Grobar-
het, %
lägst a)
Rent frö,
vikt-%
lägst
Totalt,
e)
Enskild
art d)
Kvick-
rot
Antal Rumex
spp., utöver
R. acetosella
och R. mari-
timus
Alaskagräs
75
97
1,5
1,0
0,5
10
Bermudagräs
70
90
2,0
1,0
0,3
2
Festulolium, se rajsvingel
Gröe, kärr-
75
85
2,0 b)
1,0 b)
0,3
2
Gröe, lund-
75
85
2,0 b)
1,0 b)
0,3
2
Gröe, sen-
75
85
2,0 b)
1,0 b)
0,3
2
Gröe, vit-
75
85
2,0 b)
1,0 b)
0,3
5
Gröe, ängs-
75
85
2,0 b)
1,0 b)
0,3
2
Gullhavre 70
75
3,0
1,0
c)
0,3
2
Hundäxing
80 90 1,5 1,0 0,3 5
Knylhavre
75 90 3,0 1,0
c)
0,5 5
Phalaris
aquatica
75 96 1,5 1,0 0,3 5
Plattlosta
75 97 1,5 1,0 0,5 10
Rajgräs,
engelskt
80 96 1,5 1,0 0,5 5
Rajgräs,
hybrid-
75 96 1,5 1,0 0,5 5
Rajgräs, italienskt inkl.
westerwoldiskt rajgräs
75
96
1,5
1,0
0,5
5
Rajsvingel,
Festulolium
75 96 1,5 1,0 0,5 5
Svingel,
får-
75 85 2,0 1,0 0,5 5
Svingel,
hård-
75 85 2,0 1,0 0,5 5
Svingel,
röd-
75 90 1,5 1,0 0,5 5
Svingel,
rör-
80 95 1,5 1,0 0,5 5
Svingel,
ängs-
80 95 1,5 1,0 0,5 5
Timotej
80 96 1,5 1,0 0,3 5
Turftimotej
80 96 1,5 1,0 0,3 5
Ven,
brun-
75 90 2,0 1,0 0,3 2
Ven,
kryp-
75 90 2,0 1,0 0,3 2
Ven,
röd-
75 90 2,0 1,0 0,3 2
Ven,
stor-
80 90 2,0 1,0 0,3 2
Ängskavle
70 75 2,5 1,0
c)
0,3 5
![](https://lagen.nu/sjvfs/2004:17/sid23.png)
SJVFS 2004:17
23
b) Baljväxtarter och övriga arter
Högsta inblandning av frön av
andra arter (vikt-%)
Art
Grobarhet,
%
lägst a)
Högsta
halt hårda
frön
%
Rent frö,
vikt-%
lägst
Totalt, e) Enskild
art h)
Antal Rumex
spp., utöver
R. acetosella
och R. mari-
timus
Esparsett 75
20
95
2,5
1,0
5
Klöver, alexandriner-
80
20
97
1,5
1,0
10
Klöver, alsike-
80
20
97
1,5
1,0
10
Klöver, blod-
75
20
97
1,5
1,0
10
Klöver, bockhorns-
80
-
95
1,0
0,5
5
Klöver, persisk
80
20
97
1,5
1,0
10
Klöver, röd-
80
20
97
1,5
1,0
10
Klöver, tupp-
75
30
95
2,5
1,0
5
Klöver,
vit-
80 40 97 1,5 1,0 10
Käringtand
75
40
95
1,8 f)
1,0 f)
10
Lupin, blå-
75
20
98 j)
0,5 g)
0,3 g)
5
Lupin, gul-
80
20
98 j)
0,5 g)
0,3 g)
5
Lupin, vit-
80
20
98 j)
0,5 g)
0,3 g)
5
Lusern
80 40 97
1,5 1,0 10
Lusern, blå-
80
40
97 k)
1,5
1,0
10
Lusern, humle-
80
20
97
1,5
1,0
10
Vicker, foder-
85
20
98
1,0 g)
0,5 g)
5
Vicker, ludd-
85
20
98
1,0 g)
0,5 g)
5
Vicker, ungersk
85
20
98
1,0 g)
0,5 g)
5
Åkerböna
85
5
98
0,5 g)
0,3 g)
5
Ärt, foder-, kok-
80
-
98
0,5 g)
0,3 g)
5
Fodermärgkål
75
-
98
1,0
0,5
i)
10
Honungsört
80 -
96 1,0 0,5 -
Kålrot
80
-
98
1,0
0,5
i)
5
Oljerättika
80
-
97
1,0
0,5
i)
5
Anmärkningar:
a) Samtliga friska ej grodda frön medräknas i grobarheten. För de arter där det är aktuellt medräknas hårda frön i grobarheten
upp till den för arten angivna högsta tillåtna halten hårda frön.
b) Inblandning med högst 0,8 viktprocent totalt av andra gröearter (Poa spp.) ska inte betraktas som förorening och ska inte
ingå vid beräkning av högsta inblandning av andra arter.
c) Inblandning av gröearter (Poa spp.) ska inte ingå vid beräkning av högsta inblandning av andra arter.
d) Förekomst av frön av renkavle (Alopecurus myosuroides) får inte överstiga 0,3 viktprocent.
e) Utsädet får ej innehålla frön av flyghavre (Avena fatua, A. sterilis, A. ludoviciana) eller snärja (Cuscuta spp.) i uttagen
provmängd enligt kraven i bilaga 2 a. Förekomst av ett frö av snärja i den uttagna provmängden av gräsarter respektive
klöverarter, käringtand och lusernarter ska inte betraktas som en förorening om ett andra prov med samma resp. dubbel vikt är
fritt från snärja.
f) Inblandning med högst 1,0 viktprocent av rödklöver ska inte betraktas som en förorening och ska inte ingå vid beräkning av
högsta inblandning av andra arter.
g) Inblandning med högst 0,5 viktprocent av andra arter av lupin i lupin, annan ärt i foderärt och kokärt, småfröig vickerart i
storfröig och storfröig vickerart i småfröig betraktas inte som en förorening och ska inte ingå vid beräkning av högsta halten
inblandning av frön av andra arter.
h) Förekomst av väppling (Melilotus spp.) i utsäde av baljväxter får inte överstiga 0,3 viktprocent.
i) Förekomst av åkerrättika (Raphanus raphanistrum) respektive åkersenap (Sinapis arvensis) i utsäde av fodermärgkål, kålrot
och oljerättika får inte överstiga 0,3 viktprocent.
j) Antalet lupinfrön av avvikande färg får inte överstiga 2 % i bitter lupin och 1 % i andra lupiner och antalet frön av bitter lupin
i andra sorter än bitter lupin får inte överstiga 2,5 %.
k) Andelen avfall, fastställt enligt gällande analysregler, får inte överstiga 0,1 viktprocent.
![](https://lagen.nu/sjvfs/2004:17/sid24.png)
SJVFS 2004:17
24
II) Stam- och basutsäde
Utsädet ska uppfylla samma krav för renhet, inblandning av andra arter och
grobarhet som certifikatutsäde med följande undantag:
1) Vad som anges under anmärkningarna b, c, d, f och g gäller inte för stam- och
basutsäde, samt anmärkning e vad beträffar möjligheten för ett andra prov för
undersökning av förekomst av snärja.
2) Inblandning av andra arter får inte överstiga 0,3 viktprocent. För Alaskagräs och
plattlosta gäller dock 0,4 viktprocent. Dessutom får högst 20 frön i uttagen
provmängd enligt kraven i bilaga 2 a utgöras av en enskild art utom vad som gäller
enligt punkt 3 och 4 nedan.
3) Högsta inblandning totalt av frön av andra arter av gröearter (Poa spp.) än den
som ska undersökas får inte överstiga 1 i ett prov om 500 frön.
4) I hundäxing, knylhavre, rajgräsarter, rajsvingel, svingelarter samt ängskavle ska
inblandning av högst 80 frön av gröearter (Poa spp.) inte betraktas som en
förorening. I gullhavre ska inblandning av högst 20 frön av gröearter (Poa spp.) inte
betraktas som en förorening.
5) Utsäde av baljväxter ska vara fritt från väppling (Melilotus spp.). Förekomst av ett
frö av väppling i uttagen provmängd enligt kraven i bilaga 2 a av klöverarter,
käringtand, lusernarter samt tuppklöver ska inte betraktas som en förorening om ett
andra prov om två gånger den uttagna provmängden är fritt från frön av väppling.
Antalet frön av väppling behöver inte fastställas i utsäde av bockhornsklöver,
esparsett, lupinarter, vickerarter och åkerböna samt ärt.
6) Antalet bittra lupinfrön i andra sorter än bitter lupin får inte överstiga 1 %.
7)
Högsta tillåtna halt av kvickrot (Elymus repens), renkavle (Alopecurus
myosuroides) och skräppa eller syra (Rumex spp.), får uppgå till:
Art
Antal Rumex spp., utöver
R. acetosella och
R. maritimus
Kvickrot
(Elymus
repens)
Renkavle
(Alopecurus
myosuroides)
Gröearter
1
1
1
Gullhavre
1
1
1
Hundäxing
2
5
5
Knylhavre
2
5
5
Lostearter
5
5
5
Rajgräsarter
2
5
5
Rajsvingel
2
5
5
Svingelarter
2
5
5
Timotejarter
2
1
1
Venarter
1
1
1
Ängskavle
2
5
5
Bockhornsklöver 2
Esparsett
2
Klöverarter
3
Käringtand
3
Lupinarter
2
Lusernarter
3
Tuppklöver
2
Vickerarter
2
Åkerböna
2
Ärt
2
Fodermärgkål
3
Honungsört
-
Kålrot
2
Oljerättika
2
![](https://lagen.nu/sjvfs/2004:17/sid25.png)
SJVFS 2004:17
25
III)
Handelsutsäde
Utsädet ska uppfylla samma krav för renhet, inblandning av andra arter och
grobarhet som certifikatutsäde med följande undantag:
1) Viktprocenten angående högsta inblandning av frön av andra arter, både totalt
resp. av enskild art, får ökas med 1 procentenhet.
2) En högsta inblandning med 10 viktprocent av frön av andra gröearter (Poa spp.) i
vitgröe ska inte betraktas som en förorening.
3) En högsta inblandning med 1 viktprocent av frön av väppling (Melilotus spp.) i
tuppklöver ska inte betraktas som en förorening.
4) En högsta inblandning med 6 viktprocent av frön av fodervicker och luddvicker
eller besläktade odlade arter i ungersk vicker ska inte betraktas som en förorening.
5) Lägsta renhetsgrad för ungersk vicker ska vara 97 viktprocent.
Följande tilläggskrav ska uppfyllas för certifiering för saluföring i Sverige:
1. Vattenhalten för utsäde av foderväxter får vara högst 13,0 % utom för vickerarter,
åkerböna och ärt för vilka vattenhalten får vara högst 17,0 %.
C. Utsäde av olje- och fiberväxter
1. Utsädet ska ha godtagbar sortäkthet och sortrenhet. För utsäde av hybridsorter av
raps vilka producerats med hjälp av hansterilitet, ska detta också gälla för de
ingående komponenternas egenskaper, inklusive hansterilitet eller återställande av
fertilitet. Särskilda krav på sortrenhet, konstaterad vid kontrollodling eller
laboratorieanalys, framgår av nedan angiven tabell:
Sortrenhet i respektive
klass, lägst (%)
Art
A,
B
C C1 C2 C3
Jordnöt
99,7 -
99,5 99,5 -
Raps (utom hybridsorter) och rybs,
förutom sorter som endast är avsedda
till foder
99,9
99,7
-
-
-
Raps (utom hybridsorter) och rybs,
sorter som endast är avsedda till foder
99,7
99,0
-
-
-
Raps, hybridsorter som producerats
med hjälp av hansterilitet
honkomponenten
hankomponenten
99,0
99,9
-
-
-
-
-
-
-
-
Raps, hybridsorter som producerats
med hjälp av hansterilitet
-
90,0
-
-
-
Sojaböna
97,0 -
95,0 95,0 -
Solros, utom hybridsorter och deras
komponenter
99,7
99,0
- - -
Vitsenap
99,7
99,0
Vallmo
99,0
98,0
- - -
Olje-
och
spånadslin
99,7 -
98,0 97,5 97,5
Utsäde av hybridsorter av raps som producerats med hjälp av hansterilitet får
godkännas för certifiering som certifikatutsäde endast om resultat av officiell
efterkontroll av officiellt uttagna prov av basutsäde visar att basutsädet uppfyller
kraven för sortäkthet beträffande komponenternas egenskaper, inklusive hansterilitet,
och de i tabellen angivna kraven för lägsta sortrenhet.
För basutsäde av hybridsorter får sortrenheten bedömas genom lämpliga
biokemiska metoder.
![](https://lagen.nu/sjvfs/2004:17/sid26.png)
SJVFS 2004:17
26
För certifikatutsäde av hybridsorter gäller att kravet för sortrenhet ska
kontrolleras vid officiell efterkontroll, vilken utförs på ett lämpligt antal officiellt
uttagna prov. Lämpliga biokemiska metoder får användas.
2. Utsädet ska i övrigt uppfylla följande krav beträffande renhet, inblandning av
andra arter samt grobarhet. Handelsutsäde ska, i förekommande fall, uppfylla samma
krav som certifikatutsäde.
Högsta innehåll av frön av andra
arter (antal eller vikt-%)
Art
Grobarhet,
%
lägst
Rent frö,
vikt-%
lägst
Totalt, a) Antal Rumex spp.
utöver R. acetosella
Klass
A, B
Klass
C
Bomull
80
98
15
-
-
Hampa
75
98
30
Jordnöt
70
99
5
-
-
Kummin
70
97
25
c)
d) -
-
Lin, olje-
85
99
15 d) e)
-
-
Lin, spånads-
92
99
15 d) e)
-
-
Raps
85
98
b)
c)
2
5
Rybs
85
98
b)
c)
2
5
Safflor
75
98
5
f)
Senap, sarepta-
85
98 b)
c)
2
5
Senap, svart-
85
98 b)
c)
2
5
Senap, vit-
85
98 b)
c)
2
5
Sojaböna
80
98
5
-
-
Solros
85
98
5
-
-
Vallmo
80
98
25
-
-
Anmärkningar:
a) Utsädet får ej innehålla frön av flyghavre (Avena fatua, A. sterilis, A. ludoviciana) eller snärja (Cuscuta spp.) i uttagen
provmängd enligt kraven i bilaga 2 a. För alla arter i tabellen, utom kummin, sojaböna och solros, betraktas inte ett frö av snärja
i den uttagna provmängden som en förorening om ett andra prov av samma vikt är fritt från snärja.
b) Inblandning av frön av andra arter får inte överstiga 0,3 viktprocent.
c) Antalet frön av åkerrättika (Raphanus raphanistrum) i uttagen provmängd enligt kraven i bilaga 2 a får vara högst 10.
d) Antalet frön av renkavle (Alopecurus myosuroides) i uttagen provmängd enligt kraven i bilaga 2 a av kummin respektive lin
får vara högst 3 resp. 4.
e) Antalet frön av linrepe (Lolium remotum) i uttagen provmängd enligt kraven i bilaga 2 a får vara högst 2.
f) Utsädet får ej innehålla frön av snyltrot (Orobanche spp.), ett frö av snyltrot i en uttagen provmängd om 100g räknas dock
inte som en förorening om ett andra prov om 200g är fritt från snyltrot.
3. Sjukdomar och skadliga organismer som försämrar utsädets användbarhet ska
hållas på lägsta möjliga nivå. Som särskilda krav ska dock följande gälla:
a) För lin, solros respektive hampa får antalet frön som är infekterade med
Botrytis spp. inte överstiga 5 %. För lin får dessutom antalet frön som är infekterade
med andra sjukdomar än Botrytis spp., särskilt Ascochyta linicola, Colletotrichum
lini, Fusarium spp. och Alternaria spp., inte överstiga totalt 5 %. I spånadslin får
antalet frön som är infekterade med Ascochyta linicola inte överstiga 1 %.
b) I uttagen provmängd enligt kraven i bilaga 2 a av rybs och vitsenap respektive
raps och solros får antalet sklerotier eller fragment av sklerotier av Sclerotinia
sclerotiorum inte överstiga 5 respektive 10.
c) För sojaböna gäller särskilt följande:
aa)
Vad
beträffar
Pseudomonas syringae pv glycinea får högst fyra delprov i
ett prov om minst 5 000 frön per parti, uppdelat i fem delprov, vara smittade med
nämnda organism. Om misstänkta kolonier identifieras i samtliga fem delprov får
ovannämnda krav bekräftas genom lämpliga biokemiska undersökningar av isolat på
lämpligt medium av misstänkta kolonier från varje delprov.
bb)
Vad
beträffar
Diaporthe phaseolorum får andelen smittade frön inte
överstiga 15 %.
cc) Andelen avfall får inte överstiga 0,3 viktprocent.
![](https://lagen.nu/sjvfs/2004:17/sid27.png)
SJVFS 2004:17
27
Undersökning härom behöver inte göras såvida det inte råder något tvivel om att
kraven är uppfyllda.
d) För bomull får antalet frön som är infekterade med Platyedria gossypium inte
överstiga 1 %.
Följande tilläggskrav ska uppfyllas för certifiering för saluföring i Sverige:
1. Vattenhalten för samtliga oljeväxtarter får vara högst 10,0 %.
2.
Totalhalten glukosinolater i utsäde av raps- och rybssorter med låg
glukosinolathalt får inte överstiga 20 mikromol/gram vid 9 % vattenhalt i klass A och
B respektive 25 mikromol/gram vid 9 % vattenhalt i klass C. Bestämningen av
glukosinolathalt ska ske med HPLC-metoden enligt EN ISO 9167-1:1995.
3. Antalet frön av åkersenap (Sinapis arvensis) i uttagen provmängd enligt kraven i
bilaga 2 a av raps och rybs får vara högst 10. (SJVFS 2004:17).
![](https://lagen.nu/sjvfs/2004:17/sid28.png)
SJVFS 2004:17
28
Bilaga 2 a
Minsta provvikt för undersökning i utsäde av foder-, olje- och fiberväxter av
inblandning av antal frön av andra arter
A. Utsäde av foderväxter
a) Gräsarter
Art
Minsta
provvikt
(gram) för bestäm-
ning av antal frön av
andra arter
Alaskagräs
200
Bermudagräs
5
Festulolium, se
rajsvingel
Gröe, kärr-
5
Gröe, lund-
5
Gröe, sen-
5
Gröe, vit-
10
Gröe, ängs-
5
Gullhavre
5
Hundäxing
30
Knylhavre
80
Phalaris aquatica
50
Plattlosta
200
Rajgräs, engelskt
60
Rajgräs, hybrid-
60
Rajgräs, italienskt
inkl. westerwoldiskt
rajgräs
60
Rajsvingel, Festu-
lolium
50
Svingel, får-
30
Svingel, hård-
30
Svingel, röd-
30
Svingel, rör-
50
Svingel, ängs-
50
Timotej
10
Turftimotej
10
Ven, brun-
5
Ven, kryp-
5
Ven, röd-
5
Ven, stor-
5
Ängskavle
30
![](https://lagen.nu/sjvfs/2004:17/sid29.png)
SJVFS 2004:17
29
b) Baljväxtarter och övriga arter
Art
Minsta provvikt
(gram) för bestäm-
ning av antal frön av
andra arter
Esparsett
400*
Klöver, alexandriner- 60
Klöver, alsike-
20
Klöver, blod-
80
Klöver, bockhorns-
450
Klöver, persisk
20
Klöver, röd-
50
Klöver, tupp-
120**
Klöver, vit-
20
Käringtand
30
Lupin, blå-
1 000
Lupin, gul-
1 000
Lupin, vit-
1 000
Lusern
50
Lusern, blå-
50
Lusern, humle-
50
Vicker, foder-
1 000
Vicker, ludd-
1 000
Vicker, ungersk
1 000
Åkerböna
1 000
Ärt, foder-, kok-
1 000
Fodermärgkål
100
Honungsört
40
Kålrot
100
Oljerättika
300
*Frukt 600 gram
**Frukt 300 gram
![](https://lagen.nu/sjvfs/2004:17/sid30.png)
SJVFS 2004:17
30
B. Utsäde av olje- och fiberväxter
Art
Minsta provvikt
(gram) för bestäm-
ning av antal frön av
andra arter
Bomull
1 000
Hampa
600
Jordnöt
1 000
Kummin
80
Lin, olje-
150
Lin, spånads-
150
Raps
100
Rybs
70
Safflor
900
Senap, sarepta-
40
Senap, svart-
40
Senap, vit-
200
Sojaböna
1 000
Solros
1 000
Vallmo
10
(SJVFS 2004:17).
![](https://lagen.nu/sjvfs/2004:17/sid31.png)
SJVFS 2004:17
31
Bilaga 3
KRAV PÅ UTSÄDESODLING FÖR CERTIFIERING AV SKÖRDEN OCH
PÅ FÄLTBESIKTNING
Utsädesodling:
1. Förfrukten på fältet får inte vara oförenlig med produktionen av utsäde av den
aktuella grödans art och sort, och fältet ska vara tillräckligt fritt från plantor som
härrör från den tidigare grödan. För utsädesodling av blålusern gäller att det inte får
ha förekommit blålusern på fältet de tre föregående åren. För utsädesodling för
produktion av hybridsorter av raps gäller att det inte får ha odlats korsblommiga
växter (Cruciferae) på fältet de fem föregående åren.
2. Grödan ska uppfylla följande krav.
a) Beta: Grödan ska uppfylla följande krav med avseende på avstånd från
angränsande pollenkällor som kan ge upphov till oönskad pollinering:
Gröda Minsta
avstånd
1. Vid produktion av stam- och basutsäde:
— från varje pollenkälla av familjen Beta
1000 m
2. Vid produktion av certifikatutsäde:
a) av sockerbeta:
— från alla pollenkällor av familjen Beta som inte
upptas nedan
1000 m
— från tetraploida sockerbetspollenkällor, om den
avsedda pollenkällan eller en av de avsedda
pollenkällorna är diploid
600 m
— från diploida sockerbetspollenkällor, om den
avsedda pollenkällan är helt tetraploid
600 m
— från sockerbetspollenkällor av okänd ploiditet
600 m
— från diploida sockerbetspollenkällor, om den
avsedda pollenkällan eller en av de avsedda
pollenkällorna är diploid
300 m
— från tetraploida sockerbetspollenkällor, om den
avsedda pollenkällan är helt tetraploid
300 m
— mellan två odlingsfält för utsäde av sockerbeta
där hansterilitet inte används
300 m
b) av foderbeta:
— från alla pollenkällor av familjen Beta som inte
upptas nedan
1000 m
![](https://lagen.nu/sjvfs/2004:17/sid32.png)
SJVFS 2004:17
32
Gröda Minsta
avstånd
— från tetraploida foderbetspollenkällor, om
den
avsedda pollenkällan eller en av de
avsedda pollenkällorna är diploid
600 m
— från diploida foderbetspollenkällor om den
avsedda pollenkällan är helt tetraploid
600 m
—
från foderbetspollenkällor av okänd
ploiditet
600 m
— om den avsedda pollenkällan eller en av de
avsedda pollenkällorna är diploid, från
diploida foderbetspollenkällor
300 m
— från tetraploida foderbetspollenkällor om
den avsedda pollenkällan är helt tetraploid
300 m
—
mellan två odlingsfält för utsäde av
foderbeta där hansterilitet inte används
300 m
Ovanstående avstånd kan reduceras om det vid fältbesiktning bedöms finnas
tillräckligt skydd i form av naturliga korsningsbarriärer. Isolering är inte nödvändig
mellan två grödor där samma pollenkälla används. Ploiditeten hos såväl de
fröbärande som de pollenspridande komponenterna i utsädesproducerande gröda
måste fastställas med hänvisning till EG:s gemensamma sortlista för arter av
lantbruksväxter. Om denna uppgift inte lämnas för en sort ska ploiditeten betraktas
som okänd och ett minsta isoleringsavstånd på 600 meter följaktligen krävas.
b) Foderväxter: Grödan ska uppfylla följande krav med avseende på avstånd från
angränsande pollenkällor som kan ge upphov till oönskad pollinering:
Gröda
Minsta avstånd
Fodermärgkål, honungsört och kålrot
— för produktion av stam- och basutsäde
— för produktion av certifikatutsäde
400 m
200 m
Andra arter eller sorter än fodermärgkål,
honungsört, kålrot, enklonssorter av ängsgröe,
ärt
—
för produktion av utsäde avsett för
uppförökning, fält upp till två hektar
200 m
—
för produktion av utsäde avsett för
uppförökning, fält över två hektar
100 m
— för produktion av bruksutsäde, fält upp till
två hektar
100 m
— för produktion av bruksutsäde, fält över
två hektar
50 m
Ovanstående avstånd kan reduceras om det vid fältbesiktning bedöms finnas
tillräckligt skydd i form av naturliga korsningsbarriärer.
Följande särskilda krav ska därutöver gälla:
![](https://lagen.nu/sjvfs/2004:17/sid33.png)
SJVFS 2004:17
33
I) Plantor av andra arter, vars frön är svåra att skilja från frön från den aktuella
grödan i laboratorieprov, ska hållas på låg nivå. I synnerhet gäller detta grödor av
rajgräsarter eller rajsvingel som ska uppfylla följande krav:
Antalet plantor av en annan rajgräsart eller rajsvingel än den aktuella grödans art
får inte överstiga:
— en per 50 m² vid produktion av basutsäde,
— en per 10 m² vid produktion av certifikatutsäde.
II) Grödan ska ha godtagbar sortäkthet och sortrenhet. I synnerhet grödor av andra
arter än fodermärgkål, kålrot, åkerböna, ängsgröe eller ärt ska uppfylla följande krav:
Antalet plantor av den aktuella grödans art som inte är sortäkta får inte överstiga:
— en per 30 m² vid produktion av basutsäde,
— en per 10 m² vid produktion av certifikatutsäde.
För ängsgröe får antalet plantor av arten som utgörs av främmande sort inte
överstiga:
— en per 20 m² vid produktion av basutsäde,
— fyra per 10 m² vid produktion av certifikatutsäde.
För sorter som klassificerats officiellt som "apomiktiska enklonssorter" får dock
ett högsta antal plantor av främmande sort om sex per 10 m² anses uppfylla
ovanstående krav vid produktion av certifikatutsäde.
c) Olje- och fiberväxter: Grödan ska uppfylla följande krav med avseende på avstånd
från angränsande pollenkällor som kan ge upphov till oönskad pollinering:
Gröda
Minsta avstånd
Bomull utom hybrider av Gossypium hirsutum
och/eller Gossypium barbadense, hampa (annat
än monoika sorter), kummin, rybs, safflor,
sareptasenap, svartsenap och vitsenap:
— för produktion av stam- och basutsäde
— för produktion av certifikatutsäde
400 m
200 m
Hampa, monoika sorter:
— för produktion av basutsäde
— för produktion av certifikatutsäde
5 000 m
1 000 m
Raps, utom hybridsorter:
— för produktion av stam- och basutsäde
— för produktion av certifikatutsäde
200 m
100 m
Raps för produktion av hybrider:
— för produktion av basutsäde
— för produktion av certifikatutsäde
500 m
300 m
Solros:
— för produktion av basutsäde av hybrider
— för produktion av stam- och basutsäde av
andra sorter än hybrider
— för produktion av certifikatutsäde
1 500 m
750 m
500 m
![](https://lagen.nu/sjvfs/2004:17/sid34.png)
SJVFS 2004:17
34
Bomull av arterna Gossypium hirsutum och
Gossypium barbadense:
— för produktion av basutsäde av föräldralinjer
av G. barbadense
— för produktion av basutsäde av föräldralinjer
av G. hirsutum
—
för produktion av certifikatutsäde av
intraspecifika hybrider av G. barbadense
—
för produktion av certifikatutsäde av
intraspecifika hybrider av G. hirsutum
—
för produktion av certifikatutsäde av
interspecifika hybrider av G. barbadense och G.
hirsutum
800 m
600 m
600 m
200 m
600 m
Ovanstående avstånd kan reduceras om det vid fältbesiktning bedöms finnas
tillräckligt skydd i form av naturliga korsningsbarriärer.
Följande särskilda krav ska därutöver gälla:
I) Grödan ska ha godtagbar sortäkthet och sortrenhet eller, i fråga om grödor av en
inavelslinje, godtagbar äkthet och renhet med avseende på dess egenskaper. Vid
produktion av utsäde av hybridsorter ska detsamma även gälla för de ingående
komponenternas egenskaper, inklusive hansterilitet eller återställande av fertilitet.
II) Grödor av bomull (utom hybrider), hampa, kummin, safflor, sareptasenap och
svartsenap ska uppfylla följande krav:
Antalet plantor av arten som utgörs av främmande sort får inte överstiga:
— en per 30 m² vid produktion av basutsäde,
— en per 10 m² vid produktion av certifikatutsäde.
III) Grödor med hybridsorter av raps som producerats med hjälp av hansterilitet ska
uppfylla följande krav:
Andelen plantor som uppenbart utgörs av främmande sort eller avvikande typ i
förhållande till inavelslinjen eller komponenten får inte överstiga:
aa) vid produktion av basutsäde:
i) för inavlade linjer: 0,1 %
ii)
enkla
hybrider:
— hankomponent: 0,1 %
— honkomponent: 0,2 %
bb) vid produktion av certifikatutsäde:
— hankomponent: 0,3 %
— honkomponent: 1,0 %.
Graden av hansterilitet ska vara åtminstone 99 % för produktion av basutsäde och
98 % för produktion av certifikatutsäde. Graden av hansterilitet ska bedömas genom
undersökning av frånvaron av fertila ståndarknappar hos blommorna.
IV) Grödor av solroshybrider ska uppfylla följande krav:
![](https://lagen.nu/sjvfs/2004:17/sid35.png)
SJVFS 2004:17
35
a) Andelen plantor som uppenbart utgörs av främmande sort eller avvikande typ i
förhållande till inavelslinjen eller komponenten får inte överstiga:
aa) vid produktion av basutsäde:
i) för inavlade linjer: 0,2 %
ii) enkla hybrider:
— hanlig förälder: plantor som har spridit pollen medan 2 % eller
mer av honplantorna har receptiva blommor: 0,2 %
— honlig förälder: 0,5 %
bb) vid produktion av certifikatutsäde:
— hankomponent: plantor som har spridit pollen medan 5 % eller mer
av honplantorna har receptiva blommor: 0,5 %
— honkomponent: 1,0 %
b) Följande övriga krav ska uppfyllas vid produktion av utsäde av hybridsorter:
aa) Hankomponentplantorna ska sprida tillräckligt med pollen under
honkomponentplantornas
blomning.
bb) Då honkomponentplantorna har receptiva pistillmärken ska andelen
honkomponentplantor som har spridit eller sprider pollen inte överstiga 0,5 %.
cc) Vid produktion av basutsäde får andelen honkomponentplantor som
uppenbart utgörs av främmande sort eller avvikande typ i förhållande till
komponenten och som har spridit eller sprider pollen inte överstiga 0,5 %.
dd) En hansteril komponent ska användas för att producera certifikatutsäde
med användning av en hankomponent som innehåller en särskild fertilitets-
återställande linje (eller linjer) så att åtminstone en tredjedel av de plantor som odlas
av den uppkomna hybriden producerar pollen som i alla avseenden kan bedömas som
normalt. Om en hansteril honkomponent och en hankomponent som återställer
fertiliteten har använts vid produktionen av certifikatutsäde, ska utsädet som
produceras av den hansterila föräldern blandas med utsäde från den helt fertila
föräldern. Förhållandet mellan utsädet från den hansterila föräldern och det från den
hanfertila får inte överstiga två till ett.
V) Grödor av bomullshybrider ska uppfylla följande krav:
a) I en gröda avsedd för produktion av basutsäde av föräldralinjer av Gossypium
hirsutum och Gossypium barbadense ska den lägsta sortrenheten av både de hanliga
och de honliga föräldralinjerna vara 99,8 %, när fem procent eller mera av de
fröbärande plantorna har pollenreceptiva blommor. Graden av hansterilitet hos den
fröbärande föräldralinjen ska fastställas genom undersökning av blommorna med
avseende på frekvensen av sterila ståndarknappar och ska inte vara mindre än
99,9 %.
b) I en gröda avsedd för produktion av certifikatutsäde av hybridsorter av Gossypium
hirsutum och Gossypium barbadense ska den lägsta tillåtna sortrenheten hos både
den fröbärande föräldralinjen och den pollinerande föräldralinjen vara 99,5 %, när
minst 5 % av de fröbärande plantorna har pollenreceptiva blommor. Graden av
hansterilitet hos den fröbärande föräldralinjen ska fastställas genom undersökning av
blommorna med avseende på frekvensen av sterila ståndarknappar och ska inte vara
mindre än 99,7 %.
3. Skadliga organismer som försämrar utsädets användbarhet ska hållas på lägsta
möjliga nivå. Vad beträffar sojaböna gäller detta särskilt för organismerna Pseudo-
![](https://lagen.nu/sjvfs/2004:17/sid36.png)
SJVFS 2004:17
36
monas syringae pv glycinea, Diaporthe phaseolorum var. caulivora och var. sojae,
Phialophora gregata och Phytophthora megasperma f. sp. glycinea.
Fältbesiktning:
Uppfyllande av de krav som anges ovan ska kontrolleras genom fältbesiktning.
Dessa fältbesiktningar ska utföras enligt följande:
A. Fältbesiktning ska utföras då grödan är i sådant skick och i ett sådant
utvecklingsstadium att fullgod kontroll är möjlig.
B. Antalet fältbesiktningar ska utgöra
— för beta: minst en fältbesiktning. För basutsäde ska två sådana besiktningar
utföras, en av sticklingarna och en av de fröproducerande plantorna.
— för foderväxter: minst en fältbesiktning.
— för olje- och fiberväxter: för andra grödor än hybridsorter minst en fältbesiktning.
I fråga om hybridsorter av raps ska minst tre fältbesiktningar utföras, den första före
blomstadiet, den andra i tidig blomning och den tredje vid avslutad blomning.
Även för hybridsorter av bomull ska det göras minst tre fältbesiktningar, den första i
början av blomningen, den andra innan avslutad blomning och den tredje vid
avslutad blomning sedan ev. pollinerande föräldraplantor tagits bort. För hybridsorter
av solros ska det utföras minst två fältbesiktningar. (SJVFS 2004:17).
![](https://lagen.nu/sjvfs/2004:17/sid37.png)
SJVFS 2004:17
37
Bilaga 3a
GODKÄNNANDE AV PERSON SOM SKA UTFÖRA FÄLTBESIKTNING
AV UTSÄDESODLINGAR
1. Ansökan ska sändas in till Statens utsädeskontroll på ett särskilt
ansökningsformulär som Utsädeskontrollen tillhandahåller.
2. Den sökande ska ha lantbruksutbildning eller motsvarande kunskaper som
innebär att sökanden kan utföra fältbesiktning på ett tillfredsställande sätt.
3. Besiktningsmannen får inte dra någon egen fördel av resultatet av
fältbesiktningen.
4. Som en förutsättning för godkännande ska sökanden underteckna en åtagande-
förklaring beträffande reglerna för officiella fältbesiktningar.
5. Beslut om godkännande meddelas av Utsädeskontrollen när sökanden med
godkänt resultat har genomgått Utsädeskontrollens kurs för nya besiktningsmän.
Beslutet ska vara tidsbegränsat till tre år.
6. Besiktningsmannen tilldelas av Utsädeskontrollen ett kontrollnummer som alltid
ska anges tillsammans med dennes underskrift på besiktningsprotokoll och
besiktningsrapporter.
7. Beslutet innebär behörighet att utföra fältbesiktning av utsädesodlingar av foder-,
olje- och fiberväxter som anmälts till Utsädeskontrollen för fältbesiktning. En
person som är anställd i ett utsädesföretag får endast utföra fältbesiktning av
utsädesodlingar som är anmälda av detta företag. Utsädeskontrollen får dock efter
skriftlig ansökan från både arbetsgivaren och ett annat utsädesföretag, medge att
en besiktningsman utför fältbesiktning även för ett annat utsädesföretag än det
besiktningsmannen är anställd av.
8. Besiktningsmannen ska genomföra fältbesiktningen enligt Utsädeskontrollens
anvisningar för fältbesiktning av foder-, olje- och fiberväxter, vilka uppdateras
årligen. Aktuella fältbesiktningsprotokoll ska användas. Besiktningsprotokollen
ska skickas in till Utsädeskontrollen så snart som möjligt efter genomförd besikt-
ning, så att Utsädeskontrollen har möjlighet att genomföra en stickprovskontroll.
9. Förnyat godkännande förutsätter att besiktningsmannen regelbundet utför
fältbesiktningar och att vederbörande minst vart tredje år deltar i Utsädes-
kontrollens repetitionskurs för fältbesiktning av foder-, olje- och fiberväxter.
10. Utsädeskontrollen får återkalla godkännandet om något av de ovannämnda
villkoren inte efterlevs. Återkallande får göras även om besiktningsmannen inte
bryter mot reglerna med avsikt. Utsädeskontrollen ska meddela ett sådant
återkallande till besiktningsmannens arbetsgivare liksom till andra certifierande
organ i Sverige.
11. Utsäde som kommer från en utsädesodling som besiktigats av en besiktningsman
som senare avstängts får underkännas vid certifieringen. (SJVFS 2001:26).
![](https://lagen.nu/sjvfs/2004:17/sid38.png)
SJVFS 2004:17
38
Bilaga 4
MÄRKNINGSKRAV
1. Märkning av partier och förpackningar, utom småförpackningar
a.
Obligatorisk information på officiellt märke, avseende stam-, bas- och
certifikatutsäde av samtliga arter (med undantag för blandningar):
1. Texten "EG:s regler". *
2. Certifieringsorgan och land.
3. Partiets referensnummer samt ev. löpnummer på säckar.
4. Månad och år för officiell försegling.
5. Art (anges med åtminstone latinskt namn i förkortad form). **
6. Sort. För en genetiskt modifierad sort anges ”(genetiskt modifierad)”. För
certifikatutsäde av en sammansatt sort ska i stället för sortbenämningen anges
namnet på den sammansatta sorten (uttryckt som ”sammansatt sort” följt av namnet)
och viktprocenten av de ingående komponenterna med sortbenämningen för dessa.
Det är tillräckligt att ange namnet på den sammansatta sorten om dess
sammansättning med viktprocent anmälts skriftligt till köparen, om denne så begärt,
och registrerats officiellt. ***
7. Utsädesklass. För certifikatutsäde av andra generationen även med
generationsbeteckning efter basutsäde. För stamutsäde ska även anges antal
generationer som föregår certifikatutsäde eller certifikatutsäde av första
generationen.
8.
Produktionsland.
9. Netto- eller bruttovikt. Har pesticider i pulverform, pelleteringsmedel eller
andra fasta tillsatser använts, ska även typ av tillsats anges samt det ungefärliga
förhållandet mellan frönas vikt och totalvikten.
10. För utsäde av grässorter vars odlingsvärde inte undersökts anges texten "Ej
avsett för produktion av foderväxter".
11.
Om utsädet varit föremål för betning, pelletering eller annan
specialbehandling ska detta anges.
12. För sorter som är hybrider eller inavelslinjer:
a) För basutsäde, om hybriden eller inavelslinjen som utsädet tillhör har
godkänts officiellt: Namnet på den komponent, under vilket den har godkänts
officiellt, och texten "komponent" i fråga om hybrider eller inavelslinjer som
uteslutande är avsedda som komponenter för slutliga sorter.
b) För basutsäde i övriga fall: Namnet på den komponent som basutsädet
tillhör (kan anges med kodbeteckning), åtföljt av ett omnämnande av den slutliga
sorten och texten "komponent".
c) För certifikatutsäde: Namnet på den sort som utsädet tillhör, åtföljt av
texten "hybrid".
*För svenskproducerat utsäde godkänt enligt bilaga 2 avsnitt A anges "EG:s regler,
svenska kvalitetskrav".
**För betutsäde anges om det är fråga om sockerbeta eller foderbeta. Angivande av
latinskt namn är frivilligt.
***För betutsäde anges texten "monogermt" om det är fråga om monogermt frö eller
texten "precision" om det är fråga om tekniskt monogermt frö (precisionsfrö).
![](https://lagen.nu/sjvfs/2004:17/sid39.png)
SJVFS 2004:17
39
b. Obligatorisk information på officiellt märke, avseende handelsutsäde av samtliga
arter som anges i bilaga 1 punkt 6:
1. Texten "EG:s regler".
2. Certifieringsorgan och land.
3. Partiets referensnummer samt ev. löpnummer på säckar.
4. Månad och år för officiell försegling.
5. Art (anges med åtminstone latinskt namn i förkortad form).
6.
Texten
"Handelsutsäde".
7.
Produktionsland.
8. Netto- eller bruttovikt. Har pesticider i pulverform, pelleteringsmedel eller
andra fasta tillsatser använts, ska även typ av tillsats anges samt det ungefärliga
förhållandet mellan frönas vikt och totalvikten.
9. Om utsädet varit föremål för betning, pelletering eller annan
specialbehandling ska detta anges.
c. Obligatorisk information på officiellt märke för art- eller sortblandningar:
1. Texten "EG:s regler".
2. Certifieringsorgan och land.
3. Partiets referensnummer samt ev. löpnummer på säcken.
4. Månad och år för officiell försegling.
5. Texten "Utsädesblandning för ... (avsett ändamål)".
6. Blandningens arter/sorter och deras viktförhållanden. För en genetiskt
modifierad sort anges ”(genetiskt modifierad)”.
7. Netto- och bruttovikt. Har pesticider i pulverform, pelleteringsmedel eller
andra fasta tillsatser använts, ska även typ av tillsats anges samt det ungefärliga
förhållandet mellan frönas vikt och totalvikten.
8. För utsäde av grässorter vars odlingsvärde inte undersökts anges texten "Ej
avsett för produktion av foderväxter".
9. Om utsädet varit föremål för betning, pelletering eller annan
specialbehandling ska detta anges.
2. Märkning av småförpackningar (leverantörsmärke eller tryckt text på
förpackningen)
a. Obligatorisk information för EG-småförpackning av betutsäde:
1.
Texten
"EG-småförpackning".
2. Firmans namn eller firmamärke.
3.
Partiets
referensnummer.
4. Kontrollmyndighet och land.
5. Månad och år för sista försäljning.
6.
Art.
*
7. Sort. För en genetiskt modifierad sort anges ”(genetiskt modifierad)”. **
8.
Texten
"Certifikatutsäde".
9. Netto- eller bruttovikt eller antalet frögyttringar. Om vikten anges och
pesticider i pulverform, pelleteringsmedel eller andra fasta tillsatser används, ska
även typ av tillsats anges samt det ungefärliga förhållandet mellan frögyttringarnas
eller frönas vikt och totalvikten.
![](https://lagen.nu/sjvfs/2004:17/sid40.png)
SJVFS 2004:17
40
10.
Om utsädet varit föremål för betning, pelletering eller annan
specialbehandling ska detta anges.
*Dessutom anges om det är fråga om sockerbeta eller foderbeta.
**Dessutom anges texten "monogermt" om det är fråga om monogermt frö eller
texten "precision" om det är fråga om tekniskt monogermt frö (precisionsfrö).
b. Obligatorisk information för EG-småförpackning av typ A:
1. Texten "EG-småförpackning, typ A".
2. Firmans namn eller firmamärke.
3. Kontrollmyndighet och land.
4.
Partiets
referensnummer.
5. Månad och år för sista försäljning.
6. Texten "Utsädesblandning för ... (avsett ändamål)".
7. Netto- eller bruttovikt. Har pesticider i pulverform, pelleteringsmedel eller
andra fasta tillsatser använts, ska även typ av tillsats anges samt det ungefärliga
förhållandet mellan frönas vikt och totalvikten.
8. Blandningens arter/sorter och deras viktförhållanden. För en genetiskt
modifierad sort anges ”(genetiskt modifierad)”.
9. För utsäde av grässorter vars odlingsvärde inte undersökts, texten "Ej avsett
för produktion av foderväxter".
10.
Om utsädet varit föremål för betning, pelletering eller annan
specialbehandling ska detta anges.
c. Obligatorisk information för EG-småförpackning av typ B:
I) Bas- och certifikatutsäde
1. Texten "EG-småförpackning, typ B".
2. Firmans namn eller firmamärke.
3.
Partiets
referensnummer.
4. Kontrollmyndighet och land.
5. Månad och år för sista försäljning.
6.
Art.
7. Sort. För en genetiskt modifierad sort anges ”(genetiskt modifierad)”.
8.
Utsädesklass.
9. Netto- eller bruttovikt. Har pesticider i pulverform, pelleteringsmedel eller
andra fasta tillsatser använts, ska även typ av tillsats anges samt det ungefärliga
förhållandet mellan frönas vikt och totalvikten.
10. För utsäde av grässorter vars odlingsvärde inte undersökts, texten "Ej avsett
för produktion av foderväxter".
11.
Om utsädet varit föremål för betning, pelletering eller annan
specialbehandling ska detta anges.
II) Handelsutsäde
Samma information som för certifikatutsäde med följande undantag:
punkt 7. Sort anges inte.
punkt 8. "Handelsutsäde" anges i stället.
punkt 10. Behöver inte anges eftersom det inte är relevant.
![](https://lagen.nu/sjvfs/2004:17/sid41.png)
SJVFS 2004:17
41
III) Utsädesblandningar
1. Texten "EG-småförpackning, typ B".
2. Firmans namn eller firmamärke.
3.
Partiets
referensnummer.
4. Kontrollmyndighet och land.
5. Månad och år för sista försäljning.
6. Texten "Utsädesblandning för ... (avsett ändamål)".
7. Netto- eller bruttovikt.
8. Blandningens arter/sorter och deras viktförhållanden. För en genetiskt
modifierad sort anges ”(genetiskt modifierad)”.
9. För utsäde av grässorter vars odlingsvärde inte undersökts, texten "Ej avsett
för produktion av foderväxter".
10.
Om utsädet varit föremål för betning, pelletering eller annan
specialbehandling ska detta anges.
d. Obligatorisk information för S-småförpackning:
I) Certifikatutsäde och handelsutsäde av olje- och fiberväxter
1.
Texten
"S-småförpackning".
2. Texten "Certifikatutsäde" eller "Handelsutsäde".
3. Firmans namn eller firmamärke.
4.
Referensnummer.
5.
Kontrollmyndighet.
6. Månad och år för sista försäljning.
7.
Art.
8. Sort. För en genetiskt modifierad sort anges ”(genetiskt modifierad)”. För
certifikatutsäde av en sammansatt sort ska i stället för sortbenämningen anges
namnet på den sammansatta sorten (uttryckt som ”sammansatt sort” följt av namnet)
och viktprocenten av de ingående komponenterna med sortbenämningen för dessa.
Det är tillräckligt att ange namnet på den sammansatta sorten om dess
sammansättning med viktprocent anmälts skriftligt till köparen, om denne så begärt,
och registrerats officiellt.
9. Netto- eller bruttovikt.
10.
har upphävts genom (SJVFS 2001:26).
11.
Om utsädet varit föremål för betning, pelletering eller annan
specialbehandling ska detta anges.
II) Utsädesblandningar
1.
Texten
"S-småförpackning".
2. Firmans namn eller firmamärke.
3.
Referensnummer.
4.
Kontrollmyndighet.
5. Månad och år för sista försäljning.
6. Texten "Utsädesblandning för ... (avsett ändamål)".
7. Netto- eller bruttovikt.
8. Blandningens arter/sorter och deras viktförhållanden. För en genetiskt
modifierad sort anges ”(genetiskt modifierad)”.
9.
har upphävts genom (SJVFS 2001:26).
10. För utsäde av grässorter vars odlingsvärde inte undersökts, texten "Ej avsett
för produktion av foderväxter".
![](https://lagen.nu/sjvfs/2004:17/sid42.png)
SJVFS 2004:17
42
11.
Om utsädet varit föremål för betning, pelletering eller annan
specialbehandling ska detta anges.
3. Särskild märkning
Märkning av F-material, som ska användas för produktion av stamutsäde.
Det officiella märket ska omfatta följande upplysningar:
1.
Art.
2. Sort. För en genetiskt modifierad sort anges ”(genetiskt modifierad)”.
3.
Texten
"F-material".
4.
Referensnummer.
5.
Produktionsland.
6. Om utsädet varit föremål för betning, pelletering eller annan
specialbehandling ska detta anges.
Märkning av icke slutgiltigt certifierat utsäde.
Det officiella märket ska omfatta följande upplysningar:
1. Certifieringsorgan och land.
2. Art, anges med åtminstone latinskt namn i förkortad form. För beta anges om
det är fråga om sockerbeta eller foderbeta.
3. Sort. För en genetiskt modifierad sort anges ”(genetiskt modifierad)”. I fråga
om hybrider eller inavelslinjer som uteslutande är avsedda som komponenter för
slutliga sorter ska texten "komponent" läggas till.
4.
Utsädesklass.
5. För hybridsorter texten "hybrid".
6. Partiets eller odlingens referensnummer.
7. Netto- eller bruttovikt.
8. Texten "Ej slutgiltigt certifierat utsäde".
9. Om utsädet varit föremål för betning ska detta anges.
4. Utformning av officiellt märke respektive leverantörsmärke
a. Färg:
Officiellt märke:
F-material
Vit
Stamutsäde (klass A)
Vit med violett diagonal rand
Basutsäde
(klass
B)
Vit
Certifikatutsäde (klass C)
Blå
Certifikatutsäde 1:a generation (klass C1)
Blå
Certifikatutsäde 2:a generation (klass C2)
Röd
Certifikatutsäde 3:e generation (klass C3)
Röd
Certifikatutsäde av en sammansatt sort (klass C)
Blå med grön diagonal rand
Handelsutsäde Brun
Art- eller sortblandningar
Grön
Ej dokumenterad sort
Brun
Icke slutligt certifierat utsäde
Grå
![](https://lagen.nu/sjvfs/2004:17/sid43.png)
SJVFS 2004:17
43
Leverantörsmärke:
EG-småförpackning
Blå
EG-småförpackning av typ A
Grön
EG-småförpackning av typ B
1a)
basutsäde
Vit
1) certifikatutsäde (klass C)
Blå
2) certifikatutsäde 1:a generation (klass C1)
Blå
3) certifikatutsäde 2:a generation (klass C2)
Röd
4)
handelsutsäde
Brun
5)
blandningar Grön
Ej dokumenterad sort
Brun
S-småförpackning
1)
certifikatutsäde
Blå
2) certifikatutsäde 1:a generation (klass C1)
Blå
3) certifikatutsäde 2:a generation (klass C2)
Röd
4) certifikatutsäde 3:e generation (klass C3)
Röd
5) Certifikatutsäde av en sammansatt sort (klass C) Blå med grön diagonal rand
6)
handelsutsäde
Brun
7)
blandningar Grön
b. Storlek:
Minsta storlek 110 x 67 mm. Undantag för småförpackningar där anpassning av
storlek får ske. (SJVFS 2003:81)
![](https://lagen.nu/sjvfs/2004:17/sid44.png)
SJVFS 2004:17
44
Bilaga 5
OFFICIELLT DOKUMENT SOM KRÄVS VID UTFÖRSEL OCH
INFÖRSEL AV ICKE SLUTLIGT CERTIFIERAT UTSÄDE (ENLIGT 27 a
OCH 29 §§)
Dokumentet ska innehålla följande upplysningar:
1. Utställande myndighet.
2. Art, anges med åtminstone latinskt namn i förkortad form. För beta anges om det
är fråga om sockerbeta eller foderbeta.
3. Sort. För en genetiskt modifierad sort anges ”(genetiskt modifierad)”.
4. Utsädesklass.
5. Referensnummer för moderparti samt i vilket land certifiering av
sådant parti har skett.
6. Partiets eller odlingens referensnummer.
7. Areal för produktion av aktuellt parti.
8. Skördad mängd och antal förpackningar.
9. Godkänd fältbesiktning.
10. Resultat av ev. föranalyser.
(SJVFS 2001:26).