HSLF-FS 2019:30
Socialstyrelsens allmänna råd om handläggning av ärenden som gäller unga lagöverträdare
![](https://lagen.nu/hslf-fs/2019:30/sid1.png)
HSLF-FS
2019:30
Utkom från trycket
den 30 december 2019
Gemensamma författningssamlingen
avseende hälso- och sjukvård,
socialtjänst, läkemedel, folkhälsa m.m.
ISSN 2002-1054, Artikelnummer 2019-12-6532
Utgivare: Chefsjurist Pär Ödman, Socialstyrelsen
Socialstyrelsens allmänna råd
om handläggning av ärenden som gäller unga
lagöverträdare;
beslutade den 17 december 2019.
Tillämpningsområde
I dessa allmänna råd ges rekommendationer till socialnämnden vid
handläggning av ärenden enligt
– lagen (1964:167) med särskilda bestämmelser om unga lagöver-
trädare, LUL,
– lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga,
LVU, och
– socialtjänstlagen (2001:453), SoL,
då det gäller barn och unga som är misstänkta för brott eller dömda
till påföljd för brott.
Med unga avses i de allmänna råden personer som har fyllt 18 men
inte 21 år.
Kompetens enligt 3 kap. 3 § andra stycket SoL
Den personal som handlägger ärenden som avser barn och unga som
är misstänkta för brott eller dömda till påföljd för brott bör ha kun-
skaper i att bedöma risk- och skyddsfaktorer vad gäller normbrytande
beteende.
Utredning enligt 31 § andra stycket LUL
Socialnämndens begäran hos åklagare eller polis om en utredning om
brott som avser ett barn som inte har fyllt femton år bör
– göras skriftligt, och
– innehålla de skäl som ligger till grund för nämndens bedömning att
en utredning behövs.
![](https://lagen.nu/hslf-fs/2019:30/sid2.png)
HSLF-FS
2019:30
2
Utredning enligt 11 kap. 1 § SoL
Bedöma risk för ogynnsam utveckling
När socialnämnden gör en utredning som avser ett barn eller en ung
person som är misstänkt för att ha begått brott, bör den innefatta en
bedömning av om barnet eller den unge riskerar att återfalla i brott
eller riskerar att utvecklas ogynnsamt i övrigt.
Om det är lämpligt, bör nämnden använda standardiserade bedöm-
ningsmetoder vid riskbedömningen.
Överväga åtgärd vid häktning
I det fall socialnämnden får information från åklagare eller polis
om att ett barn riskerar att häktas, bör den överväga om det som ett
alternativ till häktning t.ex. finns förutsättningar för ett omedelbart
omhändertagande med stöd av 6 eller 6 a §§ lagen (1990:52) med sär-
skilda bestämmelser om vård av unga.
I det fall rätten har beslutat att häkta barnet, bör nämnden fortlö-
pande överväga om det finns förutsättningar för ett omhändertagande
med stöd av samma lag. Nämnden bör även överväga om barnet har
behov av andra åtgärder.
Erbjudande om medling enligt 5 kap. 1 c § SoL
Socialnämnden bör fråga det barn eller den unga person som är miss-
tänkt för att ha begått brott om han eller hon samtycker till att bli kon-
taktad av någon från medlingsverksamheten. Frågan bör ställas om
brottet är anmält till Polismyndigheten och barnet eller den unge har
erkänt gärningen eller delaktighet i den, om det inte framgår att barnet
eller den unge redan har samtyckt till en sådan kontakt.
När den som är misstänkt för brott är ett barn, bör nämnden, med
beaktande av bestämmelserna i offentlighets- och sekretesslagen
(2009:400), informera vårdnadshavaren om att barnet har tillfrågats
om någon från medlingsverksamheten får kontakta barnet.
Yttrande enligt 11 § LUL
Utöver vad som anges i 11 § lagen (1964:167) med särskilda bestäm-
melser om unga lagöverträdare bör ett yttrande innehålla uppgifter om
– vilka brottsmisstankar som ligger till grund för det,
– på vilket sätt de åtgärder som socialnämnden föreslår syftar till att
motverka att barnet eller den unge utvecklas ogynnsamt,
– vilken inställning barnet eller den unge har till ungdomstjänst, och
– vilken inställning barnet eller den unge har till att bli kontaktad av
medlingsverksamheten.
![](https://lagen.nu/hslf-fs/2019:30/sid3.png)
HSLF-FS
2019:30
3
Yttrandet kan vidare innehålla uppgifter om behov av tolk, och i så fall
på vilket språk, samt behov av annat kommunikationsstöd.
När åklagare eller undersökningsledare begär det eller nämnden
finner det nödvändigt att yttrandet innefattar en redogörelse för bar-
nets eller den unges personliga utveckling och levnadsomständigheter
i övrigt, bör den t.ex. beskriva hans eller hennes
– familjesituation,
– sociala relationer,
– skolgång och fritid,
– hälsa,
– attityder och värderingar,
– sociala beteende,
– bruk av alkohol eller andra droger, och
– tidigare kriminalitet.
Yttrandet bör begränsas till att innehålla uppgifter som är tillräck-
liga, väsentliga och ändamålsenliga i förhållande till vad som kan ha
betydelse för dels åklagarens beslut om huruvida åtal ska väckas eller
straffvarning ska meddelas, dels för domstolens val av påföljd.
Verkställighet av ungdomstjänst enligt 5 kap. 1 b § SoL
Informera om ungdomstjänst
I det fall ett barn eller en ung person har dömts till ungdomstjänst bör
socialnämnden informera barnet och dess vårdnadshavare eller den
unge om
– vad ungdomstjänst innebär, och
– vikten av att följa de krav som följer av en dom på ungdomstjänst.
Ge möjlighet att framföra önskemål
Socialnämnden bör ge det barn eller den unga person som har dömts
till ungdomstjänst möjlighet att framföra önskemål om
– arbetsplats eller typ av arbetsplats, och
– tidpunkt för när ungdomstjänsten ska påbörjas.
Besluta om arbetsplats
Innan socialnämnden fattar beslut om var ungdomstjänsten ska verk-
ställas bör nämnden kontrollera att den tilltänkta arbetsplatsen bl.a.
kan ge barnet eller den unge
– meningsfulla arbetsuppgifter, och
– det stöd som behövs för att utföra arbetsuppgifterna.
![](https://lagen.nu/hslf-fs/2019:30/sid4.png)
HSLF-FS
2019:30
4
Nämnden bör tillsammans med barnet eller den unge göra ett besök på
den tilltänkta arbetsplatsen.
Om barnet eller den unge har föreslagit en arbetsplats, bör nämnden
tillmötesgå önskemålet under förutsättning att det är
– till barnets bästa, och
– förenligt med nämndens krav på ungdomstjänstplatser.
Utse handledare
Innan socialnämnden utser en handledare för barnet eller den unge
bör nämnden göra en bedömning av om den tilltänkta personen är
lämplig för uppdraget. Nämnden kan t.ex.
– träffa personen,
– överväga om personen ska visa upp ett utdrag ur Polismyndighe-
tens belastningsregister, och
– efter samtycke från personen kontakta eventuella referenspersoner.
Upprätta arbetsplan
Utöver vad som anges i 5 kap. 1 d § socialtjänstförordningen (2001:937)
bör en arbetsplan innehålla namn på och kontaktuppgifter till
– handledaren,
– eventuella andra kontaktpersoner på arbetsplatsen, och
– kontaktpersoner inom socialtjänsten.
Av samma paragraf i förordningen framgår det bl.a. att en arbetsplan
ska innehålla uppgifter om var arbetet ska utföras samt de övriga vill-
kor som är nödvändiga för verksamheten.
Övriga villkor kan t.ex. vara att barnet eller den unge
– håller överenskomna arbetstider,
– iakttar alkohol- och drogfrihet, och
– anmäler sjukdom eller annan frånvaro på det sätt som socialnämn-
den har bestämt.
Nämnden bör upprätta arbetsplanen i samförstånd med barnet eller
den unge.
När planen omfattar ett barn, bör nämnden informera vårdnads-
havaren om innehållet i planen med beaktande av bestämmelserna i
offentlighets- och sekretesslagen (2009:400).
Följa upp arbetsplanen
Socialnämnden bör ha regelbunden kontakt med barnet eller den unge
och handledaren för att kontrollera att arbetsplanen följs. Nämnden
![](https://lagen.nu/hslf-fs/2019:30/sid5.png)
HSLF-FS
2019:30
5
bör fortlöpande dokumentera hur barnet eller den unge sköter ung-
domstjänsten.
Särskilt kvalificerad kontaktperson enligt 3 kap. 6 b §
andra stycket SoL och 22 § LVU
Innan socialnämnden utser en särskilt kvalificerad kontaktperson för
barnet eller den unge bör nämnden försäkra sig om att den tilltänkta
personen är lämplig för uppdraget och har den kompetens som behövs
med utgångspunkt i uppdragets innehåll och svårighetsgrad.
Nämnden bör t.ex.
– träffa personen,
– be personen visa upp ett utdrag ur Polismyndighetens belastnings-
register, och
– efter samtycke från personen kontakta eventuella referenspersoner.
Den särskilt kvalificerade kontaktpersonen bör få kontinuerligt stöd
och handledning i sitt uppdrag.
Underrättelse till Åklagarmyndigheten enligt 12 kap. 8 §
SoL
Socialnämnden bör underrätta Åklagarmyndigheten om barnet eller
den unge som har dömts till ungdomstjänst eller ungdomsvård t.ex.
– uteblir från arbetspass vid upprepade tillfällen och utan godtagbara
skäl,
– begår brott på arbetsplatsen,
– vägrar att medverka i beslutade insatser utan godtagbara skäl, eller
– inte kan genomföra utdömd ungdomstjänst eller planerade vårdin-
satser, helt eller delvis, inom rimlig tid.
Åklagarmyndigheten bör även underrättas, om de beslutade insatser-
na inte längre står till buds.
Underrättelsen bör vara skriftlig och innehålla de uppgifter som är
nödvändiga för att åklagare ska kunna ta ställning till vilka åtgärder
som kan vidtas med stöd av 30 b § lagen (1964:167) med särskilda
bestämmelser om unga lagöverträdare eller 32 kap. 4 § brottsbalken.
Uppföljning enligt 5 kap. 1 § SoL
Socialnämnden bör erbjuda barnet eller den unge en uppföljande kon-
takt i anslutning till att ungdomstjänst eller ungdomsvård avslutas.