SJVFS 2004:10
Föreskrifter om ändring i Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 2002:95) om ersättning för miljövänligt jordbruk
![](https://lagen.nu/sjvfs/2004:10/sid1.png)
Statens jordbruksverks
författningssamling
Statens jordbruksverk
551 82 Jönköping, tel: 036-15 50 00
telefax: 036-19 05 46
ISSN 1102-0970
SJVFS 2004:10
Föreskrifter om ändring i Statens jordbruksverks
föreskrifter (SJVFS 2002:95) om ersättning för
miljövänligt jordbruk;
Utkom från trycket
den 30 mars 2004
Omtryck
beslutade den 25 mars 2004
Statens jordbruksverk föreskriver, med stöd av 1 kap. 4, 9 och 22 §§ förordningen
(2000:577) om stöd för miljö- och landsbygdsutvecklingsåtgärder,
dels att 1 kap 2, 4, 10 §§, 2 kap 35 §, 3 kap 8 §, 4 kap 16, 19, 20 och 58 §§ ska ha
följande lydelse,
dels att rubrikerna närmast före 1 kap 3 och 4 §§, 2 kap 33, 34 och 36 §§, 3 kap
6 och 9 §§ samt 4 kap 21 § ska ha följande lydelse,
dels att rubriken närmast före 1 kap 11 § ska tas bort,
dels att det i föreskriften ska införas tre nya paragrafer 1 kap 4a §, 4 kap 20a och
20b §§ samt närmast före 4 kap 20 och 20a §§ nya rubriker av följande lydelse.
Författningen kommer därför att ha följande lydelse från och med den dag då
denna författning träder i kraft.
INNEHÅLLSFÖRTECKNING
1 kap.
GEMENSAMMA BESTÄMMELSER
1
§
Ersättningsformer
2
§
Definitioner
3-9 §§
Åtagande och utbetalning
4-4a §§
Vilka grundvillkor finns för beviljande av utbetalning?
5-7 §§
Hur får åtaganden kombineras?
8 §
Hur får anpassning av ett befintligt åtagande göras?
9 §
Hur får utökning av ett befintligt åtagande göras?
10 §
Hur får utbetalningar kombineras?
11 §
Kontroll
11 §
Vilka tillägg måste göras i kontrollrapporten?
12 §
Undantag
13-14 §§
Övriga regleringar för stöd för miljövänligt jordbruk
2
kap.
BEVARANDE AV ODLINGSLANDSKAPETS BIOLOGISKA
MÅNGFALD OCH KULTURMILJÖVÄRDEN
1-17 §§
Bevarande av betesmarker och slåtterängar
1-2 §§
Vad kan man få grundersättning för?
3-7 §§
Vilken skötsel krävs för grundersättning?
8-9 §§
Vilka förbud finns?
10-11 §§
Vad kan man få tilläggsersättning för?
12-14 §§
Vilken skötsel krävs för tilläggsersättning?
![](https://lagen.nu/sjvfs/2004:10/sid2.png)
SJVFS 2004:10
2
15-16 §§
Kompletterande åtgärder
17 §
Vilka villkor kan länsstyrelsen ställa på kompletterande
åtgärder?
18-24 §§ Bevarande av värdefulla natur- och kulturmiljöer i odlings-
landskapet
18-21 §§
Vad kan man få ersättning för?
22 §
Vilken skötsel krävs?
23 §
Vad får länsstyrelsen besluta om?
24 §
Vilka förbud finns?
25-37 §§
Bevarande av utrotningshotade husdjursraser
25 §
Vilka raser kan man få ersättning för?
26-30 §§
Vilka är kraven för renrasighet?
31-32 §§
Anslutning och rapportering till härstamningskontroll
33 §
Vilka är ålderskraven för får, getter och svin?
34 §
Hur lång är hållandeperioden för får, getter och svin?
35 §
Hur får ersättningsberättigande får, getter och svin
bytas ut?
36-37 §§
Hur beräknas antalet nötkreatur?
3 kap.
ÖPPET OCH VARIERAT ODLINGSLANDSKAP
1-4 §§
Vilka villkor finns?
5 §
Hur ska ersättning beräknas för företag med vall inom
flera stödområden?
6-7 §§
Vilka är kraven på djurhållning och redovisning av djur?
8 §
Hur får ersättningsberättigande tackor och getter bytas
ut?
9-10 §§
Hur beräknas antalet nötkreatur?
4 kap.
MILJÖANPASSAT JORDBRUK
1-57 §§
Ekologiska produktionsformer
2-17 §§
– Odling
7 §
Vilka uppgifter ska dokumenteras?
8 §
Hur ska jordbrukaren göra för att bibehålla eller höja
markens bördighet?
9-12 §§
Vilka gödsel- och jordförbättringsmedel får användas?
13 §
Vilka växtskyddsåtgärder får användas?
14 §
Vilka förökningsmaterial ska användas?
15-17 §§
Vilka särskilda villkor finns för frukt- och bärodling?
18-57 §§
– Djurhållning
18-19 §§
Vilka djur kan man få ersättning för?
20 §
Hur redovisas tackor, getter och suggor?
20a §
Hur lång är hållandeperioden för tackor, getter och
suggor?
20b §
Hur får ersättningsberättigande tackor, getter och suggor
bytas ut?
21-22 §§
Hur beräknas antalet nötkreatur?
23 §
Vilken dokumentation ska finnas om djurhållningen?
![](https://lagen.nu/sjvfs/2004:10/sid3.png)
SJVFS 2004:10
3
24-25 §§
Får man hålla ekologiska och konventionella djur på
samma produktionsenhet?
26-27 §§
Vilka krav ställs på djur som förs in i besättningen?
28-39 §§
Vilka krav ställs på djurmiljön?
40-44 §§
Vilket foder ska djuren ha?
45-47 §§
Hur mycket grovfoder ska djuren ha tillgång till?
48 §
Vilket foder ska kalvar, lamm, killingar och smågrisar
ha?
49-51 §§
Vilka fodertillsatser får användas?
52-55 §§
Vilka åtgärder ska vidtas om djuren blir sjuka?
56-57 §§
Vad gäller för fortplantning och operativa ingrepp?
58-69 §§
Åtgärder för minskat kväveläckage
58 §
Vad krävs får att man ska få ersättning?
59-66 §§
– Fånggröda
59-63 §§
Vilka krav finns på sådd och etablering av fånggröda?
64 §
När får fånggrödan brytas?
65 §
Användning av fånggröda
66 §
Spridning av gödselmedel och kemiska bekämpnings-
medel
67-69 §§
– Vårbearbetning
67-68 §§
Vad kan man få ersättning för?
69 §
Spridning av gödselmedel och kemiska bekämpnings-
medel
70-74 §§
Skötsel av våtmarker och småvatten
70 §
Vad kan man få ersättning för?
71-73 §§
Vilken skötsel krävs?
74 §
Vilka förbud finns?
75-80 §§
Skyddszoner
75 §
Hur stor ska skyddszonen vara?
76-77 §§
Anläggning av skyddszon
78 §
Spridning av gödselmedel och kemiska bekämpnings-
medel
79-80 §§
Skörd och brytning av skyddszon
81-85 §§
Miljövänlig odling av bruna bönor
81 §
Vilken mark ingår i åtagandet?
82-84 §§
Vad gäller för växtskydd och växtnäring?
85 §
Vad gäller för jordbearbetning och bekämpning av
ogräs?
86-92 §§
Miljövänlig odling av sockerbetor
86-87 §§
Vilken mark ingår i åtagandet?
88-91 §§
Vad gäller för växtskydd och bekämpning av ogräs?
92 §
Hur ska man ta hand om skörderesterna?
Bilaga 1
Kombinationer av nya och gamla miljöstöd
Bilaga 2
Stöd med samma syfte
Bilaga 3
Definitioner av värdefulla landskapselement
Bilaga 4
Skötselåtgärder som krävs för vissa värdefulla landskapselement
Bilaga 5
Gödsel- eller jordförbättringsmedel
Bilaga 6
Produkter för bekämpning av växtskadegörare
![](https://lagen.nu/sjvfs/2004:10/sid5.png)
SJVFS 2004:10
5
1 kap.
GEMENSAMMA BESTÄMMELSER
Ersättningsformer
1 § Denna författning gäller följande former av ersättning för miljövänligt jordbruk:
1. Bevarande av odlingslandskapets biologiska mångfald och kulturmiljövärden:
a. Bevarande av betesmarker och slåtterängar.
b. Bevarande av värdefulla natur- och kulturmiljöer i odlingslandskapet.
c. Bevarande av utrotningshotade husdjursraser.
2. Öppet och varierat odlingslandskap.
3. Miljöanpassat jordbruk:
a. Ekologiska produktionsformer.
b. Åtgärder för minskat kväveläckage.
c. Skötsel av våtmarker och småvatten.
d.
Skyddszoner.
e. Miljövänlig odling av bruna bönor.
f. Miljövänlig odling av sockerbetor.
Definitioner
2 § I denna författning förstås med
brukningscentrum:
det block eller det närmast belägna blocket där de för
jordbruksföretagets drift viktigaste ekonomibyggnaderna
är belägna,
ekologiskt odlat foder: foder från egen produktion framställt i enlighet med
denna författning eller foder som har godkänts av ett
godkänt kontrollorgan,
ekologisk odling:
odling som sker i enlighet med denna författning eller
odling som godkänts av ett godkänt kontrollorgan,
extensiv djurhållning: produktionssystem som inte är definierade som intensiv
djurproduktion och där djurtätheten dels följer av bilaga
VII i rådets förordning (EEG) nr 2092/911 vad avser
betesdjur, dels följer av 1 § Statens jordbruksverks
föreskrifter (SJVFS 1999:79) om miljöhänsyn i
jordbruket, för övriga djur. Det totala antalet djur per
hektar får inte vara högre än följande:
kalvar yngre än 1 år
5 djur/hektar,
nötkreatur mellan 1 och 2 år
3,3 djur/hektar,
mjölkkor inklusive utslagskor och
sinkor över 2 år
1,6 djur/hektar,
övriga nötkreatur över 2 år inklusive
ko med kalv under 6 månader
2 djur/hektar,
tackor med tillhörande lamm
samt andra får
13,3 djur/hektar,
1
EGT L 198, 22.7.1991, s. 1 (Celex 31991R2092).
![](https://lagen.nu/sjvfs/2004:10/sid6.png)
SJVFS 2004:10
6
getter med tillhörande killingar
samt andra getter
13,3 djur/hektar,
suggor i produktion
2,2 djur/hektar,
slaktsvin
10,5
djur/hektar,
värphöns
100
djur/hektar,
unghöns
250
djur/hektar,
slaktkycklingar 470
djur/hektar,
kalkoner, ankor och gäss
140 djur/hektar,
ston med tillhörande föl under
6 månader och andra hästar
2 djur/hektar,
fäbodbete:
bete vid av länsstyrelsen godkända fäbodar,
förna:
dött växtmaterial på marken som fortfarande har kvar sin
struktur och ännu inte brutits ner,
förökningsmaterial:
utsäde eller plantor av ettåriga eller fleråriga växter
avsedda för att producera växter eller växtprodukter,
genbanksintyg:
intyg om identitet och renrasighet utfärdat av för rasen
företrädande förening eller av ägare till den genbanks-
besättning som djuret tillhör,
genbanksverksamhet:
en form av husdjurskontroll som är godkänd av
Jordbruksverket och som syftar till att säkerställa djurs
härstamning och renrasighet,
genetiskt modifierad
en organism i vilken det genetiska materialet har ändrats
organism:
på ett sätt som inte inträffar naturligt genom parning eller
naturlig
rekombination,
godkänt kontrollorgan: ett kontrollorgan som utsetts av Jordbruksverket, enligt
förordning (1995:702) om EG:s förordning om ekologiskt
framställda produkter,
grovfoder:
hö, halm, ensilage, bete, grönfoder, löv, bark, rotfrukter
eller betmassa,
grässvål:
hävdad markvegetation med sammanhållet rotskikt,
intensiv djurproduktion: hållande av fjäderfä i bur eller pälsdjur i bur samt
specialiserad produktion av nöt i spaltgolvsboxar och
specialiserad slaktsvinsproduktion (undantaget slaktsvins-
produktion i ströbäddsboxar) under förutsättning att nöt-
eller slaktsvinsproduktionen inte sker på jordbrukarens
egen produktionsenhet och att nöten eller svinen inte är
jordbrukarens egna,
kemiska bekämpnings-
av Kemikalieinspektionen godkända bekämpnings-
medel:
medel,
klippande eller
redskap använda på ett sådant sätt att de ger en distinkt
skärande redskap:
snittyta,
lövtäktsträd:
träd som är möjliga att använda för lövtäkt och som bär
tydliga spår av att under lång tid ha använts för lövtäkt
eller som kan ersätta utgående sådana träd inom eller
bredvid samma betesmark eller slåtteräng,
officiell husdjurskontroll: husdjurskontroll godkänd av Jordbruksverket med stöd av
lagen (1985:342) om kontroll av husdjur,
![](https://lagen.nu/sjvfs/2004:10/sid7.png)
SJVFS 2004:10
7
skadlig ansamling
en ansamling av förna som kan leda till uppluckring av
av förna:
grässvålen eller på annat sätt skada markens natur- och
kulturmiljövärden,
skogsbete:
bete inom ett område som huvudsakligen består av
skogsbetesmark med ett till övervägande del spontant
uppkommet trädbestånd. Trädbeståndet ska ha inslag av
gamla träd eller på annat sätt visa på att en lång
kontinuitet råder i trädskiktet. Området ska sakna
påtagliga indikationer på storskaliga kontinuitetsbrott som
t.ex. trakthygge eller på att marken använts som inäga.
Områdets markvegetation ska vara betespräglad och
innehålla växtarter eller ha en vegetationsstruktur som
visar på en långvarig beteshävd,
stödmyndighet:
den myndighet som prövar frågor om stödet i första
instans,
tillskottsutfodring:
sådan utfodring eller sådan fållindelning som kan leda till
att skadlig tillförsel av växtnäring sker till ersättnings-
berättigande areal,
träd och buskar av
träd och buskar som kunnat etablera sig på grund av att
igenväxningskaraktär: hävden blivit för svag och som kan skada natur- eller
kulturmiljövärden eller den foderproducerande mark-
vegetationen. Hit räknas inte sådana träd och buskar som
behövs som skydd för betesdjur i betesmarker eller
slåtterängar eller som behövs för att ersätta träd och
buskar som haft betydelse för äldre markanvändning,
vall:
en gröda på åkermark som består av vallgräs eller
vallbaljväxter eller en blandning av vallgräs och
vallbaljväxter,
vallbrott:
mekanisk bearbetning eller kemisk bekämpning som leder
till att vallens återväxtmöjligheter upphör,
växtskadegörare:
virus, bakterie, svamp, nematod, insekt, kvalster,
mykoplasma och annan organism ur växt- eller djurriket
som kan förorsaka sjukdom eller annan skada på växt
eller växtodling,
åtagandecentrum: plats för gårdsbebyggelse, exempelvis brukningscentrum,
åtagandeenhet:
all åkermark som naturligt hör till åtagandecentrum och
som länsstyrelsen fastställer som åtagandeenhet,
samt
äldre markanvändning: hävd som i allt väsentligt motsvarar den som tillämpades
före jordbrukets storskaliga mekanisering och
introduktionen av handelsgödsel efter andra världskriget.
(SJVFS 2004:10)
![](https://lagen.nu/sjvfs/2004:10/sid8.png)
SJVFS 2004:10
8
Åtagande och utbetalning
3 § Stödperioden för ett åtagande börjar löpa den 1 januari det år ansökan om
åtagandet avser.
Vilka grundvillkor finns för beviljande av utbetalning?
4 § För att beviljas utbetalning av miljöersättning måste en jordbrukare respektera
god jordbrukarsed. Detta innebär att jordbrukaren, i sin jordbruksverksamhet på
brukningsenheten, under stödperioden ska respektera bestämmelserna om
1. lagringskapacitet för gödsel,
2. begränsning av antalet djur i ett jordbruk,
3. spridning av gödsel,
4. höst- och vinterbevuxen mark,
5. kunskapskrav för kemiska bekämpningsmedel, samt
6. försiktighetsåtgärder vid spridning av kemiska bekämpningsmedel.
Dessa regler finns i 5-11 §§ förordningen (1998:915) om miljöhänsyn i
jordbruket, 1-13 §§ Jordbruksverkets föreskrifter (SJVFS 1999:79) om miljöhänsyn i
jordbruket, 12-15 §§ och 17-24 §§ förordningen (1998:947) om bekämpningsmedel
och i 4-6 §§ Naturvårdsverkets föreskrifter (SNFS 1997:2) om spridning av
bekämpningsmedel.
Den som ansöker om utbetalning av miljöersättning ska på ansökningsblanketten
intyga att god jordbrukarsed respekteras. (SJVFS 2004:10)
4a § Överträdelser av de bestämmelser som anges i 4 § första stycket ska leda till
avdrag på utbetalning av miljöersättning. Med en överträdelse avses att sökanden på
grund av brister eller liknande meddelats ett föreläggande eller en miljösanktions-
avgift av en tillsynsmyndighet eller att sökanden bryter mot ett förbud som
meddelats av en tillsynsmyndighet. Om överträdelse konstateras avseende:
1. En av punkterna 1–6 ska ersättningsbeloppet minskas med 10 %.
2. Två av punkterna ska ersättningsbeloppet minskas med 25 %.
3. Tre av punkterna ska ersättningsbeloppet minskas med 50 %.
4. Fler än tre av punkterna ska inget ersättningsbelopp beviljas.
Om det finns särskilda skäl kan ett lägre avdrag än ovan göras. (SJVFS 2004:10)
Hur får åtaganden kombineras?
5 § En jordbrukare får endast ha ett åtagande inom en och samma ersättningsform.
Åtaganden i enlighet med denna författning får inom samma företag kombineras
med åtaganden beslutade med stöd av förordningen (SJVFS 1995:133) om miljöstöd
eller förordningen (1997:1336) om miljöstöd, i den utsträckning som framgår av
bilaga 1.
6 § Ett åtagande som beslutats med stöd av förordningen (1997:1336) om miljöstöd
får avslutas före stödperiodens utgång om det ersätts med ett åtagande inom en
ersättningsform med samma syfte inom ramen för LBU-förordningen.
Ersättningsformer med samma syfte anges i bilaga 2.
Ett åtagande som ersätter ett annat, med stöd av denna paragraf, behöver inte till
omfattningen vara identiskt med det åtagande som ersätts.
![](https://lagen.nu/sjvfs/2004:10/sid9.png)
SJVFS 2004:10
9
7 § I de fall ett åtagande som ersätter ett annat, med stöd av 6 §, inte fullföljs under
de två första stödåren ska beslut om återbetalning även omfatta det ersatta åtagandet
som avslutades i förtid.
Hur får anpassning av ett befintligt åtagande göras?
8 § Om stödmyndigheten vid kontroll eller på annat sätt fastställer att ett åtagandes
omfattning skiljer sig från den omfattning sökanden angivit i sin ansökan om
åtagande, får stödmyndigheten anpassa åtagandets omfattning till de av
stödmyndigheten fastställda uppgifterna. I de fall stödmyndigheten fastställer en
större omfattning än den omfattning sökanden angivit i sin ansökan om åtagande får
stödmyndigheten anpassa åtagandet först efter överenskommelse med sökanden.
Hur får utökning av ett befintligt åtagande göras?
9 § Under stödperioden får åtagandet utökas till att omfatta ytterligare arealer,
djurenheter eller andra ersättningsgrundande enheter för den återstående delen av
stödperioden. Utökningen måste vara till uppenbar fördel för det ifrågavarande
åtagandet. Omfattningen av utökningen måste även kunna motiveras med hänsyn till
1. åtagandets karaktär,
2. den återstående periodens längd, samt
3. utökningens storlek som ska vara betydligt mindre än det ursprungliga
åtagandet.
Utökning av ett åtagande får också göras genom att ersätta jordbrukarens
ursprungliga åtagande med ett nytt åtagande för hela den berörda arealen,
djurenheterna eller de andra ersättningsgrundande enheterna på villkor som är minst
lika stränga som för det ursprungliga åtagandet.
Hur får utbetalningar kombineras?
10 § Utbetalning av ersättning enligt denna författning får kombineras med
utbetalning enligt förordningen (SJVFS 1995:133) om miljöstöd eller förordningen
(1997:1336) om miljöstöd i den utsträckning som framgår av bilaga 1.
(SJVFS 2004:10)
Kontroll
Vilka tillägg måste göras i kontrollrapporten?
11 § För varje kontrollbesök ska den rapport som avses i artikel 20 IAKS-
förordningen även innehålla
1. de landskapselement, tilläggsersättning eller kompletterande åtgärder som
åtagandet omfattar, samt
2. vilka skötselvillkor och andra villkor som kontrollerats och resultatet av
kontrollerna.
![](https://lagen.nu/sjvfs/2004:10/sid10.png)
SJVFS 2004:10
10
Undantag
12 § Om det finns särskilda skäl kan Jordbruksverket medge undantag från
bestämmelserna i detta kapitel.
Övriga regleringar för stöd för miljövänligt jordbruk
13 § Grundläggande bestämmelser om stöd för miljövänligt jordbruk finns i
1. rådets förordning (EG) nr 1257/1999 av den 17 maj 1999 om stöd från
Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ) till utveckling av
landsbygden och om ändring och upphävande av vissa förordningar2,
2. kommissionens förordning (EG) nr 445/2002 av den 26 februari 2002 om
tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1257/1999 om stöd från
Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ) till utveckling av
landsbygden3,
3. lagen (1994:1708) om EG:s förordningar om strukturstöd och om stöd till
utveckling av landsbygden,
4. förordningen (2000:577) om stöd för miljö- och landsbygdsutvecklingsåtgärder
(LBU-förordningen),
5. rådets förordning (EEG) nr 3508/92 av den 27 november 1992 om ett integrerat
system för administration och kontroll av vissa stödsystem inom gemenskapen4, samt
6. kommissionens förordning (EG) nr 2419/2001 av den 11 december 2001 om
fastställande av tillämpningsföreskrifter för det integrerade administrations- och
kontrollsystem för vissa av gemenskapens stödordningar som infördes genom rådets
förordning (EEG) nr 3508/925 (IAKS-förordningen).
14 § I Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 2002:93) om ansökan om vissa
jordbrukarstöd och anmälan av foderareal, finns bl.a. bestämmelser om
1. ansökan om åtagande,
2. ansökan om utbetalning,
3. sista sådatum,
4. ansökan om att ändra ett åtagande under pågående stödperiod,
5. ansökan om utökning av ett befintligt åtagande, och
6. anmälan om övertagande.
2 EGT L 160, 26.6.1999, s. 80 (Celex 31999R1257).
3 EGT L 74, 15.3.2002, s. 1 (Celex 32002R0445).
4
EGT L 355, 5.12.1992, s. 1 (Celex 31992R3508).
5
EGT L 327, 12.12.2001, s. 11 (Celex 32001R2419).
![](https://lagen.nu/sjvfs/2004:10/sid11.png)
SJVFS 2004:10
11
2
kap.
BEVARANDE AV ODLINGSLANDSKAPETS BIOLOGISKA
MÅNGFALD OCH KULTURMILJÖVÄRDEN
Bevarande av betesmarker och slåtterängar
Vad kan man få grundersättning för?
1 § Grundersättning lämnas för åtgärder som bevarar och förstärker hävdberoende
natur- och kulturmiljövärden i betesmarker, slåtterängar, fäbodbeten, skogsbeten
samt alvarbete på Öland och Gotland. Åtgärderna ska utföras på samma mark under
hela stödperioden.
2
§
För fäbodbeten, skogsbeten samt alvarbete med alvarplan fastställer
länsstyrelsen den areal som ska omfattas av åtagandet. Vid fastställande av arealen
för fäbodbeten ska länsstyrelsen ta hänsyn till antal djur, djurslag, fäbodens läge och
andra uppgifter som har betydelse för åtagandet.
Vilken skötsel krävs för grundersättning?
3 § Träd och buskar av igenväxningskaraktär ska ha tagits bort före första stödårets
slut och därefter hållas borta under hela stödperioden.
Marken ska årligen skötas så att ingen skadlig ansamling av förna kan ske.
För betesmarker gäller utöver vad som sägs i första och andra stycket att marken
årligen ska betas av. Ett enstaka år får dock avbetningen ersättas med slåtter.
För slåtterängar gäller utöver vad som sägs i första och andra stycket att
markvegetationen årligen ska slås av och föras bort. Vid slåtter får endast klippande
eller skärande redskap användas. Vid behov ska ängen städas årligen.
4 § För bete vid fäbodar gäller att marken årligen ska skötas med ett betestryck av
minst en sjundedels djurenhet per hektar. Djur, som räknats om till djurenheter, ska
vistas vid fäbod eller fäbodar som ingår i jordbrukarens åtagande under hela betes-
säsongen.
5 § För alvarbete på Öland och Gotland får länsstyrelsen besluta om annan tidpunkt
för när träd och buskar av igenväxningskaraktär ska ha tagits bort än vad som
framgår av 3 § första stycket. Sådana träd och buskar ska dock ha tagits bort senast
före fjärde stödårets slut.
6 § För alvarbete på Öland och Gotland och fäbodbete får länsstyrelsen vid behov
föreskriva om ytterligare villkor enligt 12 §.
7
§
Om länsstyrelsen har godkänt sambete är varje jordbrukare ansvarig,
i proportion till sin andel av den totala arealen, för att villkoren i 3–6 och 8–9 §§
uppfylls.
![](https://lagen.nu/sjvfs/2004:10/sid12.png)
SJVFS 2004:10
12
Vilka förbud finns?
8 § På den mark för vilken ersättning lämnas för bevarande av betesmarker och
slåtterängar gäller förbud mot
1. spridning av kemiska bekämpningsmedel,
2.
gödsling,
3.
kalkning,
4.
konstbevattning,
5. täkt av sten eller jord, samt
6. andra åtgärder som kan skada natur- och kulturmiljövärden.
Länsstyrelsen får, med hänsyn till äldre markanvändning, medge undantag från
förbud enligt första stycket 2–4.
9 § Om det finns risk att fornlämningar skadas får länsstyrelsen vid behov besluta
om
1. förbud mot hästbete, eller
2. förbud mot bete vintertid.
Vad kan man få tilläggsersättning för?
10 § Om behov av särskild natur- eller kulturmiljöanpassad skötsel föreligger kan,
utöver grundersättning, tilläggsersättning lämnas för skötsel av beständigt och tydligt
avgränsade betesmarker och slåtterängar med höga biologiska eller kulturhistoriska
värden. Länsstyrelsen bestämmer vilka marker som berättigar till tilläggsersättning
och fastställer areal för grund- och tilläggsersättning för dessa marker. Markernas av-
gränsningar samt skötselvillkor enligt 12 § ska framgå av en av länsstyrelsen fast-
ställd åtgärdsplan.
För alvarbete på Öland och Gotland, fäbod- och skogsbete utgår inte
tilläggsersättning.
11 § För att betesmarker och slåtterängar ska kvalificera för tilläggsersättning ska
följande förutsättningar vara uppfyllda
1. marken får endast i liten grad vara påverkad av gödsling eller andra
produktionshöjande åtgärder,
2. marken ska innehålla vegetationstyper, växt- eller djurarter som visar på
långvarig slåtter- eller beteshävd eller höga kulturhistoriska värden som kräver
särskild skötsel, samt
3. särskild skötsel enligt 12 § krävs.
Vilken skötsel krävs för tilläggsersättning?
12 § Särskilda skötselvillkor för tilläggsersättning får beslutas av länsstyrelsen
beträffande
1. förbud mot tillskottsutfodring av betesdjur,
2. när på året bete eller slåtter ska företas,
3. reglering av bete med vissa djurslag,
4. vilket utseende vegetationen, inklusive träd och buskar, ska ha vid vegetations-
periodens slut, samt
5. skötsel och underhåll av kulturhistoriskt värdefulla landskapselement.
![](https://lagen.nu/sjvfs/2004:10/sid13.png)
SJVFS 2004:10
13
13 § Om såväl grund- som tilläggsersättning utgår för en areal ska ett avdrag för
villkorsfel påverka hela den sammanlagda ersättning som lämnas för arealen.
14
§
Om länsstyrelsen har godkänt sambete är varje jordbrukare ansvarig,
i proportion till sin andel av den totala arealen, för att villkoren i 12–13 och 15–17 §§
uppfylls.
Kompletterande åtgärder
15 § Kompletterande åtgärder som lieslåtter, efterbete och lövtäkt kan beviljas för
betesmarker och slåtterängar med tilläggsersättning för att bevara och förstärka
natur- och kulturmiljövärden som är beroende av kompletterande åtgärder
enligt 17 §.
16 § Ersättningen för lövtäkt är 100 kr/träd, dock max 500 kr/ha.
Vilka villkor kan länsstyrelsen ställa på kompletterande åtgärder?
17 § Villkor för kompletterande åtgärder får beslutas av länsstyrelsen beträffande
1. vilka träd som ska användas som lövtäktsträd och formerna för lövtäkten,
2. ersättande av maskinell slåtter med manuella metoder på slåtterängar, samt
3. om och när efterbete på slåtterängar ska ske.
![](https://lagen.nu/sjvfs/2004:10/sid14.png)
SJVFS 2004:10
14
Bevarande av värdefulla natur- och kulturmiljöer i odlingslandskapet
Vad kan man få ersättning för?
18 § Ersättning lämnas för skötsel av alla värdefulla landskapselement på eller i
anslutning till åkermark inom en åtagandeenhet.
För att ett landskapselement ska anses ligga i anslutning till åkermark ska det ha
gemensam ren med åkern. Ett landskapselement som ligger omgivet av ett annat
ägoslag anses inte ligga i anslutning till åkermark.
19 § Ersättningsberättigande landskapselement definieras i bilaga 3.
20 § Jordbrukaren kan inte få betalt för skötsel av landskapselement på eller i
anslutning till skiften med energiskog, julgransodling eller annan liknande vedartad
gröda.
21 § Ersättning lämnas endast om landskapselementens sammanlagda ersättnings-
nivå uppgår till minst 3 000 kronor inom en åtagandeenhet.
Vilken skötsel krävs?
22 § Landskapselement inom en åtagandeenhet ska skötas enligt följande
1. träd och buskar av igenväxningskaraktär får inte finnas på landskapselement
eller dess renar,
2. anlagda landskapselement ska underhållas på det sätt som anges i bilaga 4, samt
3. upplag och avfall, exempelvis gammalt foder eller uttjänt virke, skrot och
rensningsmassor, ska forslas bort från landskapselement och dess renar.
Vad får länsstyrelsen besluta om?
23 § Länsstyrelsen får besluta om
1. tider och former för bete,
2. särskilda skötselvillkor för landskapselement bestående av träd, samt
3. att undanta enstaka landskapselement eller del av landskapselement från
åtagandet i de fall skötsel enligt 22 § kan skada en utrotningshotad art enligt aktuell
rödlista. Detsamma gäller om utebliven skötsel bättre skulle kunna bevara
landskapselementets natur- eller kulturvärde.
Vilka förbud finns?
24 § På åkermark inom en åtagandeenhet är det inte tillåtet att
1. bedriva sten- eller jordtäkt eller annan liknande verksamhet,
2. tippa sten eller massor på landskapselement eller dess renar, eller
3. ta marken ur produktion av andra skäl än miljöskäl.
![](https://lagen.nu/sjvfs/2004:10/sid15.png)
SJVFS 2004:10
15
Bevarande av utrotningshotade husdjursraser
Vilka raser kan man få ersättning för?
25 § Följande raser berättigar till ersättning:
Nötkreatur:
Fjällko
Rödkulla
Allmogeko (väneko, ringamålako, bohuskulla)
Får:
Gutefår
Ryafår
Svenskt finullsfår
Allmogefår (skogsfår, dala pälsfår, roslagsfår)
Getter:
Svensk
lantrasget
Allmogeget (göingeget, jämtget)
Svin:
Linderödsvin
Åtagande kan endast godkännas om djurens sammanlagda ersättningsnivå uppgår till
minst 1 000 kr. (SJVFS 2003:16)
Vilka är kraven för renrasighet?
26 § Med renrasiga fjällkor och rödkullor menas djur vars far och morfar till
minst 87,5 procent tillhör rasen i fråga och vars mor till minst 70 procent tillhör rasen
i fråga.
Till renrasiga fjällkor och rödkullor räknas också djur vars far till minst
87,5 procent tillhör rasen i fråga och vars mor berättigat till miljöstöd för utrot-
ningshotade husdjursraser 1995-2000.
27 § Med renrasiga gutefår, ryafår och svenskt finullsfår menas djur vars far och
mor till minst 93,75 procent tillhör rasen i fråga.
28 § Renrasighet ska styrkas med härstamningsuppgifter som är grundade på
officiell husdjurskontroll eller med genbanksintyg.
29 § Djur som har berättigat till miljöstöd för utrotningshotade husdjursraser
1995-2000 berättigar även fortsättningsvis till ersättning.
30 § Hondjur får endast betäckas eller semineras med renrasiga handjur av samma
ras.
Anslutning och rapportering till härstamningskontroll
31 § Besättningar med allmogekor, allmogegetter och linderödssvin ska under hela
stödperioden vara anslutna till genbanksverksamhet. Övriga besättningar med djur
ska under hela stödperioden vara anslutna till officiell husdjurskontroll med avseende
på härstamningskontroll.
Sökanden ska rapportera in djurens fullständiga härstamning och följa de regler
som gäller för årlig rapportering till respektive genbanksverksamhet eller officiell
husdjurskontroll.
![](https://lagen.nu/sjvfs/2004:10/sid16.png)
SJVFS 2004:10
16
32 § Alla djur ska vara individmärkta.
Vilka är ålderskraven för får, getter och svin?
33 § Får och getter ska ha satts in i avel för att berättiga till ersättning. Svin ska vara
minst sex månader gamla för att berättiga till ersättning.
Hur lång är hållandeperioden för får, getter och svin?
34 § Hållandeperioden för får, getter och svin är två månader. Det innebär att
sökanden i minst två månader ska hålla minst det antal djurenheter som anges i
ansökan om utbetalning. Hållandeperioden börjar dagen efter det att ansökan om
utbetalning kommit in till Jordbruksverket.
Hur får ersättningsberättigande får, getter och svin bytas ut?
35 § Får, getter och svin som angivits i ansökan om utbetalning får, under
hållandeperioden, bytas ut mot andra ersättningsberättigande får, getter eller svin.
Bytet ska göras inom 20 dagar från det att de utbytta djuren togs från
jordbruksföretaget. Antalet djurenheter får genom bytet inte minskas jämfört med det
i ansökan angivna antalet. (SJVFS 2004:10)
Hur beräknas antalet nötkreatur?
36 § Uppgifter om nötkreatur som ska utgöra underlag för beräkning av antalet
djurenheter hämtas ur det centrala nötkreatursregistret (CDB). Underlaget för
utbetalning av ersättning begränsas dock till att endast omfatta de djur som
jordbrukaren har redovisat i sin ansökan.
Räkningsperioden är 1 september året som föregår ansökningsåret till och med
den 31 augusti ansökningsåret.
37 § Endast de nötkreatur som finns redovisade på jordbrukarens produktionsplats
och är anmälda till CDB senast vid den tidpunkt då underlag för beräkning hämtas ur
CDB kan tillgodoräknas jordbrukaren.
Ett djur får endast tillgodogöras en jordbrukare vid ett och samma räknings-
tillfälle. Den dag ett djur rapporteras ut från en produktionsplats anses djuret tillhöra
produktionsplatsen.
Om särskilda skäl föreligger får stödmyndigheten medge att ett djur som inte är
anmält till CDB får räknas under förutsättning att det inte beror på jordbrukaren att
djuret inte är anmält till CDB.
![](https://lagen.nu/sjvfs/2004:10/sid17.png)
SJVFS 2004:10
17
3 kap.
ÖPPET OCH VARIERAT ODLINGSLANDSKAP
Vilka villkor finns?
1 § All den vallareal som odlas på jordbruksföretaget inom stödområde 1–5 och på
öar utan fast landförbindelse med undantag av Ven ska skötas enligt stödreglerna.
2 § Vallen ska ligga obruten minst två vintrar i följd. Vallen får brytas tidigast efter
det att villkoret enligt 3 § är uppfyllt minst två år i följd.
3 § Vallen ska årligen betas eller slås. Skörden ska föras bort.
4 § Inom vallen är det inte tillåtet att sprida kemiska bekämpningsmedel.
Hur ska ersättning beräknas för företag med vall inom flera stödområden?
5 § För företag med vall inom mer än ett stödområde, enligt bilaga 2 till LBU-
förordningen, beräknas ersättningen proportionellt efter det område inom vilket
vallarealen är belägen.
För företag med vall inom flera av stödområdena 1, 2 a, 2 b och 3 lämnas inte
ersättning för större areal än högst det antal hektar vall per djurenhet för vilken
ersättning kan lämnas i det stödområde där företagets brukningscentrum är beläget.
För företag med vall inom stödområde 1–3 och vars brukningscentrum är beläget
utanför område 1–3 lämnas ersättning för vall inom stödområde 1–3 oberoende av
djurinnehav och med det stödbelopp per hektar som gäller för stödområde 4.
För företag med vall inom både stödområde 3 och 4 och vars brukningscentrum är
beläget inom område 3 tillämpas, i fråga om stödbeloppets nivå och krav på innehav
av djur, de bestämmelser som gäller för område 3.
Vilka är kraven på djurhållning och redovisning av djur?
6 § En sökande, med vall inom stödområde 1–3, ska redovisa de tackor och getter,
som utgör underlag för utbetalning av ersättning. Minst det antal djur som anges i
redovisningen ska hållas av sökanden under en period av minst två månader räknat
från dagen efter det att ansökan om utbetalning kommit in till länsstyrelsen.
7 § Med tackor och getter avses de hondjur som har satts in i avel eller är äldre än
ett år. Villkoren ska ha uppfyllts under hållandeperioden för ansökningsåret.
Hur får ersättningsberättigande tackor och getter bytas ut?
8
§
Tackor och getter som angivits i ansökan om utbetalning får, under
hållandeperioden, bytas ut mot andra ersättningsberättigande tackor eller getter.
Bytet ska göras inom 20 dagar från det att de utbytta djuren togs från
jordbruksföretaget. Antalet djurenheter får genom bytet inte minskas jämfört med det
i ansökan angivna antalet. (SJVFS 2004:10)
![](https://lagen.nu/sjvfs/2004:10/sid18.png)
SJVFS 2004:10
18
Hur beräknas antalet nötkreatur?
9 § Uppgifter om nötkreatur som ska utgöra underlag för beräkning av antalet
djurenheter hämtas ur det centrala nötkreatursregistret (CDB). Det beräknade antalet
djurenheter ska utgöra underlag för utbetalning av ersättning.
Räkningsperioden är 1 september året som föregår ansökningsåret till och med
den 31 augusti ansökningsåret.
10 § För att uppgifterna i CDB ska kunna utgöra underlag för beräkning av antalet
djurenheter ska jordbrukaren redovisa produktionsplatsnummer i SAM-blanketten.
Endast de nötkreatur som finns redovisade på jordbrukarens produktionsplats och är
anmälda till CDB senast vid den tidpunkt då underlag för beräkning hämtas ur CDB
kan tillgodoräknas jordbrukaren.
Ett djur får endast tillgodogöras en jordbrukare vid ett och samma
räkningstillfälle. Den dag ett djur rapporteras ut från en produktionsplats anses djuret
tillhöra produktionsplatsen.
Om särskilda skäl föreligger får stödmyndigheten medge att ett djur som inte är
anmält till CDB får räknas under förutsättning att det inte beror på jordbrukaren att
djuret inte är anmält till CDB.
![](https://lagen.nu/sjvfs/2004:10/sid19.png)
SJVFS 2004:10
19
4 kap.
MILJÖANPASSAT JORDBRUK
Ekologiska produktionsformer
1 § Genetiskt modifierade organismer eller produkter som härletts ur sådana
organismer får inte användas, med undantag av veterinärmedicinska läkemedel.
– Odling
2 § Ersättning för ekologiska produktionsformer får inte lämnas för mark för vilken
jordbrukaren får ersättning för skyddszon eller miljövänlig odling av bruna bönor.
3 § Vid tillämpningen av artikel 32.1 i IAKS-förordningen ska beräkningen göras i
proportion till respektive gröda för vilken samma stödbelopp lämnas.
4 § De jordbruksskiften som odlas i enlighet med denna ersättningsform ska vara
klart avskilda från mark som inte odlas ekologiskt.
5 § Den ekologiska odlingen ska finnas på samma mark under hela stödperioden.
6 § Om potatis eller grönsaker odlas på ett skifte kan ersättning lämnas även för
vändtegar som hör till skiftet. Med vändteg avses del av jordbruksskifte som inte
odlas och vars bredd uppgår till högst 10 meter räknat från jordbruksskiftets odlade
kant.
Vilka uppgifter ska dokumenteras?
7 § Vid kontroll ska jordbrukaren kunna lämna uppgifter om följande
1. växtföljder för den mark som odlas i enlighet med denna ersättningsform,
2. ursprung, behandling samt datum för sådd eller plantering för föröknings-
material,
3.
ursprung, mängd samt datum för spridning för tillförda gödsel- och
jordförbättringsmedel,
4. ursprung, mängd samt datum för spridning för tillförda bekämpningsmedel,
samt
5. andra växtskyddsåtgärder som vidtagits i odlingen.
Hur ska jordbrukaren göra för att bibehålla eller höja markens bördighet?
8 § Markens bördighet och biologiska aktivitet ska bibehållas eller höjas genom att
en eller flera av följande åtgärder vidtas med sikte på god skörd
1. odling i lämplig växtföljd,
2. odling av baljväxtrika vallar,
3. odling av ettåriga gröngödslingsgrödor,
4. odling av växter med djupt rotsystem,
5. nedbrukning av organiskt material från jordbruksföretag som odlar enligt
reglerna för ekologisk odling, samt
6. tillförsel av gödsel eller biprodukter från ekologiskt hållna djur.
![](https://lagen.nu/sjvfs/2004:10/sid20.png)
SJVFS 2004:10
20
Vilka gödsel- och jordförbättringsmedel får användas?
9 § I den mån näringstillförsel enligt 8 § inte är tillräcklig för att hålla växterna i
växtföljden friska och produktionsdugliga, eller hålla marken i god kondition, får de
gödsel- eller jordförbättringsmedel som anges i bilaga 5 användas, dock endast på de
villkor som där anges.
10 § Vissa gödsel- och jordförbättringsmedel som anges i bilaga 5 får endast
användas efter förhandsprövning enligt följande:
1. Jordbrukare som inte är anslutna till ett godkänt kontrollorgan ska lämna in en
ansökan till länsstyrelsen på en av Jordbruksverket fastställd blankett.
2. För jordbrukare som är anslutna till ett godkänt kontrollorgan ska kontroll-
organet avgöra behovet.
11 § För att stimulera komposteringsprocessen får produkter som innehåller mikro-
organismer eller växter användas.
Biodynamiska preparat framställda av stenmjöl, stallgödsel eller växter får
användas för de ändamål som omfattas av första stycket och 8–9 §§.
12 § För att förbättra markens bördighet och biologiska aktivitet får preparat av
mikroorganismer som är godkända för ändamålet användas. Jordbrukaren ska få
behovet av att vidta denna åtgärd konstaterat enligt förfarandet i 10 §.
Vilka växtskyddsåtgärder får användas?
13 § För att förebygga skadlig inverkan i odlingen av växtskadegörare, sjukdomar
och ogräs får en eller flera av följande åtgärder vidtas
1. val av lämpliga arter och sorter,
2. odling i lämplig växtföljd,
3. mekanisk bearbetning,
4. flamning och ångning,
5.
utsättning och gynnande av växtskadegörarnas naturliga fiender eller
antagonister, samt
6. användning av fällor och fångstanordningar.
I den mån växtskyddsåtgärderna enligt första stycket inte är tillräckliga för att
hålla växterna i växtföljden friska och produktionsdugliga får de produkter som
anges i bilaga 6 användas, dock endast på de villkor som där anges.
Vilket förökningsmaterial ska användas?
14 § Förökningsmaterial ska vara ekologiskt odlat. Detta innebär att föröknings-
material av
1. ettåriga grödor ska härstamma från växtmaterial som odlats ekologiskt i
åtminstone en generation, samt
2. fleråriga grödor ska härstamma från växtmaterial som odlats ekologiskt i
åtminstone två odlingssäsonger.
I de fall ekologiskt odlat förökningsmaterial inte finns att tillgå kan
Jordbruksverket ge dispens från nämnda krav.
![](https://lagen.nu/sjvfs/2004:10/sid21.png)
SJVFS 2004:10
21
I Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 1996:47) om godkännande av utsäde
och vegetativt förökningsmaterial för framställning av ekologiska jordbruksprodukter
regleras för vilka växter ekologiskt odlat förökningsmaterial inte behöver användas.
Vilka särskilda villkor finns för frukt- och bärodling?
15 § För att en fruktodling ska vara ersättningsberättigande ska den ha minst 400
träd per hektar äpple (Malus spp.), päron (Pyrus spp.), plommon eller körsbär
(Prunus spp.).
1
6 § För att en bärodling ska vara ersättningsberättigande, ska den ha minst
1. 30 000 plantor per hektar smultron (Fragaria vesca) eller lingon (Vaccinium
vitis idaea),
2. 20 000 plantor per hektar jordgubbar (Fragaria ananassa) eller åkerbär (Rubus
arctica),
3. 2 000 plantor per hektar hallon, björnbär eller björnbärskorsningar (Rubus
spp.),
4. 1 200 plantor per hektar havtorn (Hippophae rhamnoides),
5. 1 500 plantor per hektar vinbär (Ribes spp.), krusbär (Ribes uva-crispa), blåbär
(Vaccinium spp.), nypon (Rosa spp.), aronia (Aronia spp.) eller vindruvor (Vitis ssp),
6. 600 plantor per hektar fläder (Sambucus nigra). (SJVFS 2004:10)
17 § Frukt- och bärodling ska skötas med sikte på god skörd. Fruktträd ska beskäras
årligen, om de är av sådan sort att detta krävs. Jordbrukaren ska vid kontroll kunna
visa på dokumentation av de åtgärder som vidtagits i odlingen.
– Djurhållning
Vilka djur kan man få ersättning för?
18 § Ersättning för ekologisk djurhållning beviljas endast för den areal som beviljas
ersättning för ekologisk odling.
19 § Djuren måste hållas ekologiskt senast från och med den 1 juli det första året i
stödperioden. Orsak och tidpunkt för senarelagd ekologisk djurhållning ska
antecknas i stalljournalen. (SJVFS 2004:10)
Hur redovisas tackor, getter och suggor?
20 § Sökanden ska redovisa det antal tackor, getter och suggor som ansökan om
utbetalning avser. Med tackor och getter menas hondjur som har satts in i avel eller
är äldre än ett år. (SJVFS 2004:10)
Hur lång är hållandeperioden för tackor, getter och suggor?
20a § Minst det antal djur, omräknat till antal hektar vall och grönfoder, som anges i
ansökan om utbetalning ska hållas ekologiskt under det stödår ansökan om
utbetalning gäller. (SJVFS 2004:10)
![](https://lagen.nu/sjvfs/2004:10/sid22.png)
SJVFS 2004:10
22
Hur får ersättningsberättigande tackor, getter och suggor bytas ut?
20b § Tackor, getter och suggor som angivits i ansökan om utbetalning får, under
hållandeperioden, bytas ut mot andra ersättningsberättigande tackor, getter eller
suggor. Bytet ska göras inom 20 dagar från det att de utbytta djuren togs från
jordbruksföretaget. Antalet djurenheter får genom bytet inte minskas jämfört med det
i ansökan angivna antalet. (SJVFS 2004:10)
Hur beräknas antalet nötkreatur?
21 § Uppgifter om nötkreatur som ska utgöra underlag för beräkning av antalet
djurenheter hämtas ur det centrala nötkreatursregistret (CDB). Det beräknade antalet
djurenheter ska utgöra underlag för utbetalning av ersättning.
Räkningsperioden är 1 september året som föregår ansökningsåret till och med
den 31 augusti ansökningsåret. För första året i stödperioden gäller dock att räknings-
perioden är 1 januari ansökningsåret till och med den 31 augusti samma år.
22 § För att uppgifterna i CDB ska kunna utgöra underlag för beräkning av antalet
djurenheter ska jordbrukaren redovisa produktionsplatsnummer i SAM-blanketten.
Endast de nötkreatur som finns redovisade på jordbrukarens produktionsplats och är
anmälda till CDB senast vid den tidpunkt då underlag för beräkning hämtas ur CDB
kan tillgodoräknas jordbrukaren.
Ett djur får endast tillgodoräknas en jordbrukare vid ett och samma räknings-
tillfälle. Den dag ett djur rapporteras ut från en produktionsplats anses djuret tillhöra
produktionsplatsen.
Om särskilda skäl föreligger får stödmyndigheten medge att ett djur som inte är
anmält till CDB får räknas under förutsättning att det inte beror på jordbrukaren att
djuret inte är anmält till CDB.
Vilken dokumentation ska finnas om djurhållningen?
23 § Vid kontroll ska följande dokumenterade uppgifter finnas tillgängliga:
1. Omfattningen av idisslares utevistelse, d.v.s. datum för den för-
längda utevistelseperiodens start och slut samt datum för betesperiodens
start och slut.
2. Uppgifter om fodrets ursprung och om fodret innehåller syntetiska
vitaminer.
3. Foderstat för samtliga grupper av djur.
4. Uppgift om inköpta djur är uppfödda enligt ekologiska produktions-
metoder.
5. Hälsojournal enligt 55 §. (SJVFS 2003:44)
![](https://lagen.nu/sjvfs/2004:10/sid23.png)
SJVFS 2004:10
23
Får man hålla ekologiska och konventionella djur på samma produktionsenhet?
24 § Alla djur inom respektive djurslag på produktionsenheten ska skötas enligt de
regler som anges i denna författning.
25 § Undantag från 24 § ges för svin om följande förutsättningar är uppfyllda:
1. De ekologiskt och de konventionellt hållna svinen vistas inte tillsammans.
Undantag gäller om de ekologiskt hållna svinen är lätt åtskiljbara från de
konventionellt hållna svinen och samtliga svin utfodras i enlighet med denna
författning.
2. Utrymmen för förvaring av foder är tydligt skilda åt.
3. Det finns en noggrann dokumentation om svinen och foderhanteringen.
Vilka krav ställs på djur som förs in i besättningen?
26 § Djur som förs in i besättningen under stödperioden ska komma från
produktionsenheter
1. som följer de bestämmelser för olika typer av ekologisk animalieproduktion
som fastställs i denna författning, eller
2. som har godkänts för ekologisk produktion av ett godkänt kontrollorgan.
27 § Undantag från 26 § kan göras i följande fall:
1. Om lämpliga ekologiskt uppfödda djur inte finns tillgängliga får icke-
ekologiskt uppfödda djur köpas in i begränsad omfattning för avel som ett
komplement till en naturlig ökning och för förnyelse av besättningen.
2. Vid hög dödlighet bland djuren, orsakad av omständigheter som har att göra
med djurens hälsa, med olyckshändelser eller med katastrofer, får besättningen
förnyas eller ges en ny sammansättning med icke-ekologiskt uppfödda djur när
lämpliga djur inte finns tillgängliga.
Vilka krav ställs på djurmiljön?
28 § Djur får inte hållas bundna. När det är berättigat för djurens säkerhet får
enskilda djur hållas bundna under en begränsad tidsperiod. Som ett undantag får
nötkreatur i byggnader uppförda innan den 24 augusti 2000 hållas bundna under
förutsättning att de får tillgång till regelbunden rastning.
Vid nybyggnad eller omfattande till- eller ombyggnad ska lösningar väljas som
garanterar daglig rastning.
29 § Med regelbunden rastning avses daglig utevistelse under en maximalt utsträckt
tid före och efter betesperioden. Vid rastning utomhus ska hänsyn tas till om detta är
lämpligt med hänsyn till djurens välbefinnande och markens tillstånd.
30 § Alla djur ska ha tillgång till bete och kunna använda detta när djurens
välbefinnande och markens tillstånd tillåter detta. För tjurar över ett år medges
undantag om dessa hålls i rastgård utomhus.
Ungtjurar, som är anmälda till slakt, får hållas inne fram till slaktdatum dock
längst till den 15 juni i Götaland och till den 1 juli i Svealand och Norrland.
Länsstyrelsen kan medge undantag från dessa datum om slaktköerna är långa.
![](https://lagen.nu/sjvfs/2004:10/sid24.png)
SJVFS 2004:10
24
31 § Moderdjur ska ges möjlighet till avskildhet vid förlossning.
32 § Suggor ska ges möjlighet att böka. För bökning kan olika material användas.
Under den varma årstiden ska svinen ha tillgång till gyttjebad eller annan vatten-
svalka.
33 § Suggor ska hållas gruppvis. Detta gäller inte i sista stadiet av dräktigheten och
under digivningsperioden.
34 § Avvänjning av smågrisar får inte ske tidigare än vid 40 dagars ålder.
35 § Kalvar, lamm och killingar ska ges möjlighet att dia under åtminstone hela
råmjölksperioden.
36 § Kalvar får inte hållas enskilt i boxar när de är äldre än en vecka. I undantagsfall
kan kalv hållas ensam. Boxen måste då vara avsedd för minst två kalvar.
37 § Djuren ska ha en bekväm, ren och torr ligg- och viloplats, som ska bestå av helt
golv utan spalt. Liggplatsen ska vara väl strödd. Ströet ska bestå av halm eller annat
lämpligt naturmaterial. Ströet får förbättras eller berikas med de mineralprodukter
som är tillåtna som gödselmedel i jordbruk med ekologisk produktion i enlighet med
bilaga 5.
38 § Byggnader avsedda för djur ska ha släta men inte hala golv. Minst halva den
totala golvytan ska vara av helt golv, d.v.s. inte bestå av spalt eller nät. Med ”minst
halva den totala golvytan” avses halva minimiytan enligt bilaga 7.
39 § I bilaga 7 angivna måttbestämmelser ska tillämpas vid nybyggnation. För
byggnader, som uppförts före den 24 augusti 1999 och som uppfyllde då gällande
svenska regler för ekologisk produktion, medges undantag till och med den 31
december 2010.
Vilket foder ska djuren ha?
40 § Djuren ska födas upp på ekologiskt odlat foder, som huvudsakligen odlats på
produktionsenheten. Detta innebär att för idisslare ska minst 90 procent av fodret,
räknat på årligt foderintag, vara ekologiskt odlat foder. För grisar är motsvarande
andel 80 procent.
Vid låg foderproduktion, särskilt på grund av exceptionella väder-förhållanden,
kan Jordbruksverket tillåta en högre andel konventionellt foder under en begränsad
period och för ett särskilt område.
41 § Fodermängder beräknas i kilo torrsubstans.
42 § Minst 75 procent av det dagliga foderintaget ska vara ekologiskt odlat foder.
43 § Konventionella foderråvaror av jordbruksursprung får endast användas för
djurfoder om de finns förtecknade i bilaga 8 (foderråvaror av vegetabiliskt ursprung)
och enbart om de framställs eller bereds utan användning av kemiska lösningsmedel.
![](https://lagen.nu/sjvfs/2004:10/sid25.png)
SJVFS 2004:10
25
44
§
Foderråvaror av animaliskt ursprung (konventionella eller ekologiskt
producerade) får endast användas om de finns förtecknade i bilaga 8.
Hur mycket grovfoder ska djuren ha tillgång till?
45
§
Under betesperioden ska betet för idisslare utgöra minst hälften av
grovfoderintaget.
46 § Minst 60 procent av torrsubstansinnehållet i den dagliga foderransonen till
idisslare ska utgöras av grovfoder. Tidigt i laktationen, under en period på högst
tre månader, får grovfoderandelen sänkas till 50 procent.
47 § Grovfoder ska ingå i den dagliga foderransonen för svin.
Vilket foder ska kalvar, lamm, killingar och smågrisar ha?
48 § Utfodring av kalvar, lamm, killingar och smågrisar ska baseras på naturlig
mjölk, företrädesvis modersmjölk. De ska födas upp på naturlig mjölk under en
minimiperiod som är 90 dagar för kalvar, 45 dagar för lamm och killingar och
40 dagar för grisar.
Vilka fodertillsatser får användas?
49 § Endast produkter som förtecknas i bilaga 9 får användas som tillsatser
respektive processtekniska hjälpmedel i ensilage.
50 § För att tillgodose djurens näringsbehov får endast produkter som förtecknas i
bilaga 8 (foderråvaror av mineraliskt ursprung) och bilaga 9 (avsnitt spårelement
samt avsnitt vitaminer, provitaminer och kemiskt väldefinierade ämnen med likartad
verkan) användas för djurfoder.
51 § Endast produkter som förtecknas i bilaga 9 (enzymer, mikroorganismer,
bindemedel, klumpförebyggande medel och koaguleringsmedel samt processtekniska
hjälpmedel för foder) får användas i djurfoder för de ändamål som anges för
ovannämnda kategorier.
Vilka åtgärder ska vidtas om djuren blir sjuka?
52 § Djur som visar tecken på sjukdom eller skada ska omgående tas om hand och
ges erforderlig vård. Brister i djurens miljö, skötsel eller utfodring som kan ha
orsakat hälsostörningar ska omedelbart åtgärdas.
53
§
Rutinmässig, förebyggande behandling med läkemedel eller kemiska
bekämpningsmedel får inte utföras. När det är påkallat av veterinärmedicinska skäl
är dock behandling med vaccin eller bedövningsmedel tillåten.
![](https://lagen.nu/sjvfs/2004:10/sid26.png)
SJVFS 2004:10
26
54 § Veterinärmedicinska läkemedel ska användas i jordbruk med ekologisk
produktion i enlighet med följande principer:
1. Under förutsättning att fytoterapiprodukter (t.ex. växtextrakt, med undantag av
antibiotika, och växtessenser), homeopatiska produkter (t.ex. vegetabiliska och
animaliska ämnen eller mineraler) samt foderråvaror av mineraliskt ursprung,
spårelement och vitaminer enligt bilagorna 8 och 9 har en effektiv terapeutisk verkan
på den djurart och under de förhållanden som behandlingen är avsedd för, ska dessa
hellre användas än kemisk-syntetiskt framställda veterinärmedicinska läkemedel eller
antibiotika.
2. Om användningen av ovannämnda produkter inte visar sig vara, eller sannolikt
inte kommer att bli, effektiv vid behandling av sjukdom eller skada och behandling
är nödvändig för att undvika smärta och lidande hos djuret, får kemisk-syntetiskt
framställda veterinärmedicinska läkemedel eller antibiotika användas.
55 § Hälsojournal ska föras över alla skador och sjukdomar, deras behandling och
behandlingsresultat. Även förebyggande behandlingar ska dokumenteras. Uppgifter
om slakt, levandedjursbesiktning och mjölkbedömning ska journalföras. I hälso-
journalen ska alla djur eller djurgrupper kunna identifieras.
När veterinärmedicinska läkemedel används ska produkttypen tydligt anges i
hälsojournalen tillsammans med detaljerade uppgifter om diagnos, dosering,
behandlingssätt, behandlingens längd och karenstid.
Vad gäller för fortplantning och operativa ingrepp?
56 § Artificiell insemination är tillåten. Andra former av artificiell fortplantning eller
hjälp till fortplantning (t.ex. embryoöverflyttning) är förbjudna.
57 § Andra operativa ingrepp än märkning, nosringning av tjurar, kastrering och
avhorning är endast tillåtna om de är påkallade av veterinärmedicinska skäl.
Åtgärder för minskat kväveläckage
Vad krävs för att man ska få ersättning?
58 § För att få ersättning för fånggröda eller vårbearbetning måste en areal
motsvarande minst 20 procent av jordbruksföretagets vårsädesareal i Skåne,
Blekinge, Hallands, Kalmar, Gotlands och Västra Götalands län odlas med fånggröda
eller vårbearbetas. Vardera åtgärd måste omfatta motsvarande minst 20 procent av
vårsädesarealen för att ersättning ska kunna lämnas för åtgärden. Därutöver ersätts
ytterligare redovisad areal fånggröda eller vårbearbetning. (SJVFS 2004:10)
![](https://lagen.nu/sjvfs/2004:10/sid27.png)
SJVFS 2004:10
27
– Fånggröda
Vilka krav finns på sådd och etablering av fånggröda?
59 § Fånggrödan ska sås med en för arten och syftet med odlingen normal
utsädesmängd.
60 § Utsädet vid sådd av fånggröda ska utgöras av
1. vallgräs eller vallgräs i blandning med vallbaljväxter då fånggröda sås in i
huvudgrödan. Högst 10 viktprocent av utsädesblandningen får utgöras av vallbalj-
växter.
2. höstråg eller westervoldiskt rajgräs då fånggrödan sås efter skörd av potatis,
rotfrukter eller grönsaker.
61 § Fånggröda ska sås i samband med sådd av huvudgrödan eller senast sista
sådatum, med undantag för fånggröda som sås efter potatis, rotfrukter eller
grönsaker.
62 § Om fånggrödan är höstråg ska den sås snarast efter skörd av huvudgrödan,
dock senast
1. den 15 september i Kalmar, Gotlands och Västra Götalands län, respektive
2. den 1 oktober i Blekinge, Skåne och Hallands län.
Om fånggrödan är westervoldiskt rajgräs ska den sås snarast efter skörd av
huvudgrödan, dock senast den 15 augusti.
63 § Om etableringen av fånggrödan är otillräcklig med hänsyn taget till lokala
förhållanden samt väderlek lämnas ingen ersättning för fånggröda.
När får fånggrödan brytas?
64 § Fånggrödan får brytas tidigast
1. den 10 oktober i Kalmar, Gotlands och Västra Götalands län, respektive
2. den 20 oktober i Blekinge, Skåne och Hallands län.
Fånggröda som sås efter potatis, rotfrukter eller grönsaker får brytas tidigast
den 1 januari.
Användning av fånggröda
65 § Fånggrödan får inte utnyttjas för slåtter, bete eller annan produktion förrän efter
tidigaste datum för brytning. Fånggröda höstråg får inte övergå till huvudgröda
höstråg året efter aktuellt stödår.
Spridning av gödselmedel och kemiska bekämpningsmedel
66 § Efter skörd av huvudgrödan får inte gödselmedel eller kemiska bekämp-
ningsmedel spridas i fånggrödan fram till datum för brytning enligt 64 §.
![](https://lagen.nu/sjvfs/2004:10/sid28.png)
SJVFS 2004:10
28
– Vårbearbetning
Vad kan man få ersättning för?
67 § Ersättningsberättigande areal får utgöras av mark som inte jordbearbetas efter
skörd fram till och med den 31 december under aktuellt stödår och på vilken vårsådd
sker senast sista sådatum året efter det aktuella stödåret.
68 § Skörd av potatis, rotfrukter eller grönsaker betraktas som jord-bearbetning.
Spridning av gödselmedel och kemiska bekämpningsmedel
69 § Efter skörd av huvudgrödan får inte gödselmedel eller kemiska bekämpnings-
medel spridas på den ersättningsberättigande arealen förrän tidigast den 1 januari året
efter aktuellt stödår.
Skötsel av våtmarker och småvatten
Vad kan man få ersättning för?
70 § Ersättning för skötsel av våtmarker och småvatten kan lämnas för våtmarker
och småvatten som har besiktigats av länsstyrelsen innan anläggningen påbörjats och
som länsstyrelsen har godkänt efter det att anläggningen färdigställts. Länsstyrelsen
fastställer den areal som omfattas av åtagandet.
Länsstyrelsen får, innan anläggningen påbörjats, besluta om särskilda villkor
såsom:
1. Utformning av dammvallen och dess släntlutning.
2. Hur dammvallen ska smälta in i omgivningen.
3. Var och hur schaktmassorna ska placeras. (SJVFS 2003:44)
Vilken skötsel krävs?
71 § Dammvallar, brunnar och övriga anläggningar ska underhållas så att deras
funktion består under hela stödperioden.
72 § Igenväxningsvegetation ska tas bort i den utsträckning som länsstyrelsen
bestämmer.
73 § Om tilläggsersättning lämnas ska den avslagna växtligheten föras bort från
våtmarken eller småvattnet, om inte länsstyrelsen bestämmer annat.
![](https://lagen.nu/sjvfs/2004:10/sid29.png)
SJVFS 2004:10
29
Vilka förbud finns?
74 § Inom våtmark eller småvatten är det inte tillåtet att sprida gödselmedel,
bekämpningsmedel eller, om inte länsstyrelsen bestämmer annat, kalk.
Länsstyrelsen får, innan anläggningen påbörjats, besluta om särskilda villkor
såsom:
1. Förbud mot fisk- och kräftodling samt mot utfodring av fiskar och
kräftor.
2. Förbud mot att helt tömma våtmarken eller småvattnet. (SJVFS 2003:44)
Skyddszoner
Hur stor ska skyddszonen vara?
75 § Den sträcka av skyddszonsskiftet som gränsar mot ett vattenområde ska vara
minst 20 m lång. Med vattenområde avses vattendrag, sjö, hav eller damm.
Anläggning av skyddszon
76 § Skyddszonen ska sås senast sista sådatum det första året i stödperioden.
Växtligheten på skyddszonen ska utgöras av vallgräs eller vallgräs i blandning
med vallbaljväxter. Högst 10 viktprocent av utsädesblandningen får utgöras av
vallbaljväxter. Sådden ska ske med en för arten och syftet med odlingen normal
utsädesmängd.
Skyddszon som redan är etablerad vid stödperiodens början omfattas inte av
kravet på sådd.
77 § Anlagd skyddszon ska ligga obruten på samma mark under hela stödperioden.
Skadad eller utgången växtlighet ska repareras.
Spridning av gödselmedel och kemiska bekämpningsmedel
78 § Inom skyddszonen är det inte tillåtet att sprida gödselmedel eller kemiska
bekämpningsmedel.
Skörd och brytning av skyddszon
79 § Växtligheten på skyddszonen får skördas, dock tidigast den 15 juli, och skörden
ska föras bort. Växtligheten på skyddszonen får betas under hela betessäsongen.
Växtligheten på skyddszonen får inte användas till utsädesproduktion.
80 § Det sista året i stödperioden får skyddszonen brytas tidigast
1. den 1 september i Dalarnas och Gävleborgs län,
2. den 20 september i Stockholms, Uppsala, Södermanlands, Värmlands, Örebro
och Västmanlands län,
3. den 10 oktober i Östergötlands, Jönköpings, Kronobergs, Kalmar, Gotlands och
Västra Götalands län, och
4. den 20 oktober i Blekinge, Skåne och Hallands län.
![](https://lagen.nu/sjvfs/2004:10/sid30.png)
SJVFS 2004:10
30
Miljövänlig odling av bruna bönor
Vilken mark ingår i åtagandet?
81 § All areal bruna bönor som odlas på jordbruksföretaget ska skötas enligt
stödreglerna.
Vad gäller för växtskydd och växtnäring?
82 § Kemiska bekämpningsmedel mot insekter eller svamp får inte användas.
83 § Kväve får endast tillföras med högst 30 kg per hektar som en startgiva i direkt
anslutning till sådd.
84 § Sökanden ska årligen upprätta en växtodlingsplan. Planen ska innehålla
1. tillförd mängd kväve, och
2. tidpunkt för tillförseln.
Redovisningen ska göras skiftesvis.
Vad gäller för jordbearbetning och bekämpning av ogräs?
85 § Bruna bönor ska odlas i rader med sådant radavstånd att mekanisk ogräs-
bekämpning kan utföras. Annan jordbearbetning än mekanisk ogräsbekämpning får
inte göras på aktuella skiften före den 15 november. Detta gäller dock inte om en
höstsådd gröda sås samma år.
Miljövänlig odling av sockerbetor
Vilken mark ingår i åtagandet?
86 § All areal sockerbetor som odlas på jordbruksföretaget ska skötas enligt
stödreglerna.
87 § Ersättning för miljövänlig odling av sockerbetor får inte lämnas för mark för
vilken jordbrukaren får ersättning för ekologiska produktionsformer.
Vad gäller för växtskydd och bekämpning av ogräs?
88 § Kemiska bekämpningsmedel får endast användas i odlingen före den 1 augusti.
89 § Vid det första tillfället då man behandlar skiftet med kemiska bekämpnings-
medel mot ogräs (herbicider) får man använda bredspridningsteknik. Efterföljande
herbicidbehandlingar på skiftet ska göras med bandspridningsteknik.
![](https://lagen.nu/sjvfs/2004:10/sid31.png)
SJVFS 2004:10
31
90 § På varje skifte ska det finnas en kontrollruta som ska vara representativ för
skiftet. Kontrollrutan ska vara tydligt utmärkt på skiftet. Den ska vara minst 6 meter
bred och 10 meter lång.
Kontrollrutan ska finnas på samma plats under den tid sockerbetor odlas på
skiftet.
I kontrollrutan får ogräs inte bekämpas mekaniskt eller med bredspridningsteknik.
Högväxta ogräs får slås av efter den 1 juli. Höjden på ogräset efter sådan avslagning
får inte understiga 20 cm.
91 § Undantag från kravet på kontrollruta enligt 90 § gäller om skiftet ingår i ett
åtagande för ekologiska produktionsformer.
Hur ska man ta hand om skörderesterna?
92 § Sockerbetsblasten ska brukas ned eller föras bort senast en vecka efter det att
skörden avslutats på skiftet.
--------------------------
Denna författning träder i kraft den 1 april 2004.
MATS PERSSON
Christine
Bergh
(Miljö- och regionalstödsenheten)
![](https://lagen.nu/sjvfs/2004:10/sid33.png)
SJVFS 2004:10
33
1. Kombination av ersättning för bevarande av betesmarker och slåtterängar enligt
denna förordning och stöd för bevarande av öppet odlingslandskap enligt
förordningen (SJVFS 1995:133) om miljöstöd eller förordningen (1997:1336) om
miljöstöd är tillåten i de fall åtagandet om öppet odlingslandskap enligt förordningen
(SJVFS 1995:133) om miljöstöd eller förordningen (1997:1336) om miljöstöd endast
omfattar vall på åkermark. I övriga fall tillåts inte åtaganden inom båda stödformerna
inom samma företag.
2. Kombination av ersättning för öppet och varierat odlingslandskap enligt denna
förordning och stöd för bevarande av öppet odlingslandskap enligt förordningen
(SJVFS 1995:133) om miljöstöd eller förordningen (1997:1336) om miljöstöd är
tillåten i de fall åtagandet om öppet odlingslandskap enligt förordningen (SJVFS
1995:133) om miljöstöd eller förordningen (1997:1336) om miljöstöd endast
omfattar betesmark. I övriga fall tillåts inte åtaganden inom båda stödformerna inom
samma företag.
3. Ersättning enligt denna förordning för bevarande av värdefulla kultur- och
naturmiljöer i odlingslandskapet kan utgå för mark som omfattas av åtagande om
våtmarker och småvatten enligt förordningen (SJVFS 1995:133) om miljöstöd eller
förordningen (1997:1336) om miljöstöd när våtmarken är under anläggning och
ersättning inte utgår för våtmarken förutsatt att landskapselementen kan skötas och
sköts enligt reglerna. Det år ersättning utgår för våtmarken kan inte ersättning utgå
för landskapselement som berörs av våtmarken.
4. Kombination av ersättning för minskat kväveläckage enligt denna förordning och
stöd för öppet odlingslandskap (vall) respektive flerårig vallodling enligt
förordningen (SJVFS 1995:133) om miljöstöd eller förordningen (1997:1336) om
miljöstöd är tillåten. Dock är denna kombination endast tillåten i de delar av
åtagandet för minskat kväveläckage som omfattar vårbearbetning. I övriga delar kan
ersättning för stödformerna utgå inom samma företag men inte för samma mark.
5. Ersättning enligt denna förordning för öppet och varierat odlingslandskap kan utgå
för mark som omfattas av åtagande inom stöd för resurshållande konventionellt
jordbruk enligt förordningen (1997:1336) om miljöstöd med undantag för sådan
mark som utgörs av skyddszoner.
![](https://lagen.nu/sjvfs/2004:10/sid35.png)
SJVFS 2004:10
35
Bilaga 3
Definitioner av värdefulla landskapselement
Utöver vad som för varje enskilt värdefullt landskapselement som redovisas nedan
gäller även att samtliga till väsentlig del ska ha tillkommit före den storskaliga
mekaniseringen av jordbruket, d.v.s. före 1940.
Jordbrukaren ska ha rätt att bedriva skötsel av samtliga landskapselement som ingår i
skötselåtagandet.
Värdefullt
landskapselement
Definition
Allé
Anläggning av minst 7 träd ursprungligen planterade längs en
väg. Anläggningen kan vara enkel eller dubbelsidig. Renar
inkluderas.
I landskapselementet Allé får inte landskapselementet Hamlat
träd räknas separat för erhållande av ersättning.
Brukningsväg
Väg utan asfalt eller oljegrus som använts eller används för
transporter inom gården. Renar och eventuellt dike inkluderas.
I landskapselementet Brukningsvägar får inte landskaps-
elementet Öppet dike räknas separat för erhållande av
ersättning.
Brunn, källa
Brunn eller vattenkälla, eventuellt med ursprunglig
konstruktion av trä eller sten. Omgivande ren inkluderas.
Byggnadsgrund
Byggnadsgrund eller byggnad utan fungerande tak som hör
samman med tidigare markanvändning/hushållning. Grunden
består av en eller flera tydliga grund- eller hörnstenar samt
eventuellt spismursröse. Marken innanför grundens ytter-
väggar och omgivande ren inkluderas.
Landskapselementet Byggnadsgrund får inte räknas separat för
erhållande av ersättning när det ligger på landskapselementet
Åkerholme.
Fornlämnings-
lokal
Fasta fornlämningar, ovan jord, enligt kulturminneslagen med
kringliggande skydds- eller fornlämningsområde.
Landskapselementet Fornlämningslokal får inte räknas separat
för erhållande av ersättning när det ligger på landskaps-
elementet Åkerholme.
Fägata
Drivningsväg för boskap mellan gården eller byn och
betesmarken, omgiven av stenmurar eller trägärdesgårdar.
Renar inkluderas.
I landskapselementet Fägata får inte landskapselementen
Stenmur, Gärdesgård av trä och Brukningsväg räknas separat
för erhållande av ersättning.
![](https://lagen.nu/sjvfs/2004:10/sid36.png)
SJVFS 2004:10
36
Gärdsgård av trä Gärdsgård uppförd i ursprungligt syfte att hägna in eller stänga
ute boskap. Hägnaden är uppförd i traditionell konstruktion av
trä t.ex. bestående av störar, gärdsel/slanor och hank, vidja
eller ståltråd. Angränsande renar och eventuell grind
inkluderas.
Landskapselementet Gärdsgård av trä får inte räknas separat
för erhållande av ersättning när det ingår i landskapselementet
Fägata.
Hamlat träd
Träd präglat av kontinuerlig lövtäkt eller möjligt att återuppta i
hamling. En skyddszon där konkurrerande vegetation kan
skada trädet inkluderas.
Landskapselementet Hamlat träd får inte räknas separat för
erhållande av ersättning när det ingår i landskapselementen
Hamlade pilar som ingår i rader, Allé eller Solitärträd.
Jordvall, gropvall Vall av jord eller stenblandad jord uppförd som gräns eller
hägnad. Renar och parallellt grävt dike inkluderas.
Landskapselementet Jordvall, gropvall får inte räknas separat
för erhållande av ersättning när det ingår i landskapselementen
Hamlade pilar som ingår i rader.
Läplantering
Långsträckta täta rader av träd eller träd och buskar omgivna
av åkermark. Läplanteringen är gjord som skydd mot vind och
jorddrift. Renar inkluderas.
Landskapselementet Ren mellan åkerskiften får inte räknas
separat för erhållande av ersättning när det ingår i landskaps-
elementet Läplantering.
Småvatten
Mindre vattensamling som huvudsakligen varit nyttjad för
agrara verksamheter. Anlagt, alternativt utgörs av en naturlig
vattensänka eller naturbildat småvatten med en areal mindre
än 0,1 ha, som ständigt håller ytvatten eller fuktig markyta.
Omgivande ren inkluderas.
Landskapselementet Småvatten får inte räknas separat för
erhållande av ersättning när det ligger i landskapselementet
Åkerholme.
Odlingsröse,
stentipp
Odlingssten samlad i rösen eller tippar. Renar inkluderas.
Landskapselementet Odlingsröse, Stentipp får inte räknas
separat för erhållande av ersättning när det ligger i landskaps-
elementet Åkerholme.
![](https://lagen.nu/sjvfs/2004:10/sid37.png)
SJVFS 2004:10
37
Hamlade pilar
som ingår i rader
Pilträd, eller andra liknande träd, ursprungligen planterade i
rad på en jordvall eller längs en väg. Pilträden är präglade av
hamling. Renar inkluderas.
Landskapselementet Hamlade pilar som ingår i rader får vid
beräkning av ersättning inte samtidigt tas upp som landskaps-
elementen Allé eller Hamlat träd.
Ren mellan
åkerskiften
Gräsbärande ren mellan åkerskiften som utgör eller har utgjort
fast gräns mellan skiften eller brukningsenheter.
Landskapselementet Ren mellan åkerskiften får inte räknas
separat för erhållande av ersättning när det ingår i landskaps-
elementen Läplantering eller Trädrad, buskrad.
Solitärträd
Enstaka fristående träd i åkermark. En skyddszon om minst
2 meters radie runt stammen inkluderas. Trädets skyddszon
ska vara helt omgiven av åkermark.
Landskapselementet Hamlat träd får inte, vid beräkning av
ersättning, tas upp samtidigt som landskapselementet
Solitärträd.
Stenmur
Murarna är uppförda i ursprungligt syfte att hägna in eller
stänga ute boskap eller att avgränsa brukningsenheter. Muren
är ursprungligen upplagd med huvudsakligen flera skikt sten.
Omgivande renar inkluderas.
Landskapselementet Stenmur får inte räknas separat för
erhållande av ersättning när det ingår i landskapselementet
Fägata.
Traditionell
hässja eller
storhässja i bruk
Hässja av huvudsakligen traditionell träkonstruktion som är i
bruk.
Trädrad, buskrad Långsträckt anlagd, hävdad räcka av ädla lövträd eller
taggbuskar och bärande buskar i anslutning till åkermark.
Växterna bildar en sammanhängande rad. Renar inkluderas.
Denna typ av landskapselement förekommer endast i
fullåkersbygd.
Landskapselementet Ren mellan åkerskiften får inte räknas
separat för erhållande av ersättning när det ingår i
landskapselementet Trädrad, buskrad.
Liten svårbrukad
åker
Åker som till sin storlek är högst 0,3 hektar och varaktigt
avgränsad av diken, vägar, hägnader, naturformationer etc.
Omgivande renar inkluderas.
![](https://lagen.nu/sjvfs/2004:10/sid38.png)
SJVFS 2004:10
38
Åkerholme
Fastmarksimpediment helt omgivet av åkermark. Arealen är
minst 100m2 och högst 0,1 hektar.
Landskapselementet Åkerholme ska för beräkning av
ersättning dominera om det på sig bär någon av
landskapselementen Odlingsröse, stentipp, Byggnadsgrund
och Fornlämningslokal, Småvatten eller Överloppsbyggnad.
Öppet dike
Öppet, i huvudsak anlagt, dike för dränering av åkermark.
Diket är vattenförande någon del av året. Renar inkluderas.
Landskapselementet Öppet dike får inte räknas separat för
erhållande av ersättning när det ingår i landskapselementet
Brukningsväg.
Överlopps-
byggnad
Byggnad som hör samman med tidigare
markanvändning/hushållning. Byggnaden ska ha fungerande
tak och i övrigt exteriört autentiskt utseende. Det område kring
en byggnad som är avgörande för dess bevarande inkluderas.
Byggnad som används för boende eller som är viktig för
företags produktion är inte att betrakta som en överlopps-
byggnad.
Landskapselementet Överloppsbyggnad får inte räknas separat
för erhållande av ersättning när det ligger i landskapselementet
Åkerholme.
![](https://lagen.nu/sjvfs/2004:10/sid39.png)
SJVFS 2004:10
39
Bilaga 4
Skötselåtgärder som krävs för vissa värdefulla landskapselement
Värdefullt
landskapselement
Skötselåtgärder
Allé
Lövträd är fria från stamskott och i förekommande fall
beskurna. Utgångna träd ersätts.
Brukningsväg
Vägbanor och förekommande diken är underhållna och
fungerande.
Brunn, källa
Eventuellt lock, uppfordringsanläggning etc. är underhållen.
Fägata
Hägnaderna är underhållna i teknik och material som
traditionellt förekommer i regionen och förekommande grind
är underhållen och användbar.
Gärdsgård av trä Gärdsgården är underhållen i teknik och material som
traditionellt förekommer i regionen. Eventuell grind är
underhållen och användbar.
Hamlat träd
Trädet är hamlat på det sätt och med det intervall som är
traditionellt förekommande i regionen. Utgångna träd ersätts.
Läplantering
Utgångna träd och buskar ersätts.
Hamlade pilar
som ingår i rader
Träden är beskurna med en teknik och de intervall som är
traditionellt förekommande i regionen. Utgångna träd ersätts.
Stenmur
Muren underhålls och eventuella skador som uppkommit
under året åtgärdas. Eventuell grind är underhållen och
användbar.
Traditionell
hässja eller
storhässja i bruk
Årlig slåtter med bruk av hässjorna. Hässjorna underhålls.
Trädrader,
buskrader
Trädrader och buskrader hålls täta. Buskar är föryngrings-
beskurna. Skötseln sker enligt av länsstyrelsen fastställda
skötselkrav.
Liten svårbrukad
åker
Åkerns fältform är bevarad.
Öppet dike
Diket är i funktion och rensas vid behov.
![](https://lagen.nu/sjvfs/2004:10/sid40.png)
SJVFS 2004:10
40
Bilaga 5
Gödsel- eller jordförbättringsmedel
Allmänna villkor för alla produkter:
- får endast användas enligt bestämmelserna i denna författning, samt
- får endast användas enligt övriga svenska bestämmelser om gödselmedel.
Villkor för användning av gödsel från djur som inte hålls ekologiskt
•
Gödsel från fjäderfä i bur och pälsdjur i bur räknas som intensiv djurproduktion
och får inte i något fall användas i ekologisk odling.
•
Gödsel från specialiserad slaktsvinsproduktion och specialiserad produktion av
nöt i spaltgolvsboxar räknas som intensiv djurproduktion och får inte användas.
Under förutsättning att djuren hålls på jordbrukarens egna produktionsenhet och
är jordbrukarens egna räknas inte produktionen som intensiv och gödseln får
användas.
•
Gödsel från slaktsvinsproduktion i ströbäddsboxar får användas.
•
Komposterad stallgödsel, obehandlad stallgödsel, torkad stallgödsel, flytande
gödsel och torkad fjäderfägödsel får användas endast om villkor om djurtäthet för
att räknas som extensiv djurhållning är uppfyllt.
•
Förhandsprövning av godkänt kontrollorgan eller länsstyrelse krävs före
användning av gödsel från djur som inte är jordbrukarens egna och som inte finns
på jordbrukarens produktionsenheter.
•
Gödsel från djur som är jordbrukarens egna får användas utan förhandsprövning.
Vid kontroll ska jordbrukaren kunna visa att det har funnits behov av att använda
sådan gödsel under odlingsperioden.
![](https://lagen.nu/sjvfs/2004:10/sid41.png)
SJVFS 2004:10
41
Följande produkter får endast användas efter det att behovet konstaterats av godkänt
kontrollorgan eller länsstyrelse.
Komposterat eller
fermenterat hushållsavfall
Produkt från källsorterat hushållsavfall som
komposterats eller genomgått anaerob fermentering
för biogasproduktion. Endast vegetabiliskt och
animaliskt avfall. Producerat i ett slutet och
kontrollerat insamlingssystem som godtagits av
Jordbruksverket. Högsta tillåtna koncentration i mg/kg
torrsubstans: kadmium 0,7, koppar 70, nickel 25,
bly 45, zink 200, kvicksilver 0,4, krom (total) 70,
krom (VI) 0 (detektionsgräns). Endast under en period
som löper ut den 31 mars år 2006.
Komposterad eller
fermenterad blandning av
vegetabiliskt material som
inte är ekologiskt
producerat
Produkt från blandning av vegetabiliskt material som
komposterats eller genomgått anaerob fermentering
för biogasproduktion.
Guano
Produkter eller biprodukter
av animaliskt ursprung från
djur som inte är ekologiskt
hållna
Blodmjöl, hovmjöl, hornmjöl, benmjöl, avfettat
benmjöl, fiskmjöl, köttmjöl, fjäder-, hår- och
"chiquette"-mjöl, ull, päls, hår, mjölkprodukter. För
päls är högsta tillåtna halt krom (VI) i mg/kg
torrsubstans 0 (detektionsgräns).
Alger och därav beredda
produkter
Får endast användas om det framställts genom:
1.
fysisk bearbetning, t.ex. torkning, frysning,
malning,
2. extraktion med vatten eller utspädda syror eller
alkaliska lösningar,
3. fermentation.
Kalk från socker-
framställning
Basiskt slagg
T.ex. Thomasfosfat och Thomasslagg.
Råkaliumsalt
T.ex. kainit, sylvinit.
Kaliumsulfat eventuellt
innehållande magnesiumsalt
Framställt av råkaliumsalt genom fysikalisk
extraktion.
Kalciumklorid
Lösning av kalciumklorid. För behandling av blad på
äppelträd efter konstaterad kalciumbrist.
Rent svavel
Spårämnen
Bor, kobolt, koppar, järn, mangan, molybden, zink.
Natriumklorid
Endast stensalt är tillåtet.
![](https://lagen.nu/sjvfs/2004:10/sid42.png)
SJVFS 2004:10
42
Följande produkter får användas utan att behovet först konstaterats av godkänt
kontrollorgan eller länsstyrelse.
Torv
Får endast användas till trädgårdsgrödor.
Leror
T.ex. perlit, vermikulit.
Avfall från svampodling
som inte är ekologisk
Det ursprungliga odlingssubstratet får endast bestå av de
produkter som finns upptagna i denna bilaga.
Exkrement från
maskar (maskkompost)
och insekter
Produkter och
biprodukter av
vegetabiliskt ursprung
Produkter och biprodukter som inte är ekologiskt
producerade, t.ex. malda kakor från oljeväxter, skal från
kakaobönor, maltgroddar, äppelrester.
Sågspån och träflis
Får endast användas om det kommer från trä eller virke
som inte behandlats kemiskt efter avverkningen.
Komposterad bark
Får endast användas om det kommer från trä eller virke
som inte behandlats kemiskt efter avverkningen.
Träaska
Får endast användas om det kommer från trä eller virke
som inte behandlats kemiskt efter avverkningen.
Mjukt malet råfosfat
Får inte innehålla mer kadmium än 90 g/ton fosfor.
Aluminium-
kalciumfosfat
Får inte innehålla mer kadmium än 90 g/ton fosfor.
Får endast användas på basiska jordar (pH > 7,5).
Vinasse och
vinasseextrakt
Vinasse från salmiakproduktion är inte tillåtet.
Naturligt förekommande
kalciumkarbonater
T.ex. krita, märgel, pulveriserad kalksten, algkalk,
fosfathaltig krita.
Naturligt förekommande
kalcium- och
magnesiumkarbonater
T.ex. dolomitkalk, pulveriserad magnesiumhaltig
kalksten.
Magnesiumsulfat T.ex.
kieserit.
Kalciumsulfat
T.ex. gips. Endast naturligt förekommande.
Stenmjöl
(SJVFS 2003:44)
![](https://lagen.nu/sjvfs/2004:10/sid43.png)
SJVFS 2004:10
43
Bilaga 6
Produkter för bekämpning av växtskadegörare
Produkter som undantagsvis får användas för bekämpning av växtskadegörare.
Produkterna ska vara godkända att använda av Kemikalieinspektionen eller vara
undantagna från ett sådant godkännande.
Pyretriner utvunna ur
Tanacetum (Chrysanthemum)
cinerariaefolium
Insektsmedel. Eventuellt innehållande piperonylbut-
oxid som synergist.
Preparat baserade på
Azadirachta indica (nim)
Insektsmedel. Får endast användas på prydnads-
växter.
Bivax
Får användas som sårbalsam.
Feromoner
Endast i fällor och dispensrar. Endast i syfte att
bestämma antalet skadegörare.
Koppar(II)oxiklorid
Kopparhydroxid
Medel mot svamp i odlingar av frukt och bär, i
potatis, plantskoleväxter och på prydnadsväxter
utomhus. Högst 8 kg koppar per hektar och år.
Endast under en period som löper ut den
31 december 2005. Behovet ska vara konstaterat av
kontrollorganet eller kontrollmyndigheten.
Svavel
Får användas mot svamp.
Svavelkalk
Medel mot svamp, insekter och kvalster.
Kaliumbaserade fettsyror
(såpor)
Medel mot svamp och insekter.
Preparat innehållande
naturligt förekommande
patogener hos
växtskadegörare
Till exempel Bacillus thuringiensis, etc.
Vegetabiliska och animaliska
oljor
Medel mot insekter, kvalster och svamp,
groddhämmare.
Paraffinolja
Medel mot insekter och kvalster.
Lecitin
Medel mot svamp.
Gelatin
Medel mot insekter.
Hydrolyserade proteiner
Lockämne. Endast för användning i enlighet med
godkända användningsmetoder tillsammans med
andra lämpliga produkter i denna bilaga.
Diammoniumsulfat
Lockämne som endast används i fällor.
Järn(III)fosfat
Medel mot sniglar. Endast för spridning på marken
mellan odlade plantor.
![](https://lagen.nu/sjvfs/2004:10/sid44.png)
SJVFS 2004:10
44
Bilaga 7
Byggnader för nötkreatur, får och grisar
Utrymme inomhus
(nettoutrymme tillgängligt
för djuren)
Utrymme utomhus
(rastgård, ej betesmark)
Minsta levande
vikt (kg)
m2/djur
m2/djur
Nötkreatur
högst 100
högst 200
högst 350
högst 500
mer än 500
1,5
2,5
4,0
5,0
minst 1 m2
/100kg
1,1
1,9
3,0
3,7
minst 0,75 m2
/100 kg
Mjölkkor
6,0
4,5
Avelstjurar
10
30
Får och getter
lamm och killingar
1,5
0,35
2,5
0,5
Modersuggor med
upp till 40 dagar
gamla smågrisar
7,5
2,5
Slaktsvin
högst 50
högst 85
högst 110
0,8
1,1
1,3
0,6
0,8
1,0
Smågrisar
över 40 dagar
och högst 30 kg
0,6
0,4
Avelsgrisar suggor
Avelsgrisar galtar
2,5
6,0
1,9
8,0
![](https://lagen.nu/sjvfs/2004:10/sid45.png)
SJVFS 2004:10
45
Bilaga 8
Foderråvaror
1. Foderråvaror av vegetabilisk ursprung
Spannmål, produkter och biprodukter. Följande ämnen ingår i denna kategori:
Havre
havregryn, kli av skalad havre, havreskal och havrekli
Korn
kornprotein och kornfodermjöl
Riskorn
riskross, riskli, risgroddar och expeller
Hirskorn
Rågkorn
rågfodermjöl, rågskalmjöl och rågkli
Durra
Vete
vetefodermjöl, veteskalmjöl, veteglutenfoder, vetegluten,
vetekli och vetegroddar
Speltvete
Rågvete
Majs
majsfodermjöl, majskli, majsgroddar, expeller och majsgluten
Maltgroddar
Drav
Oljehaltiga frön eller frukter, produkter och biprodukter. Följande ämnen ingår i
denna kategori:
Rapsfrö
rapsexpeller och rapsskal
Sojabönor
rostade sojabönor och sojabönskal
Solrosfrön och
expeller
Bomullsfrön
och expeller
Linfrön expeller
Sesamfrön
och expeller
Palmkärnexpeller
Rybsfrö och
rybsfröexpeller
Pumpfröexpeller
Olivpressmassa
från fysisk extraktion av oliver
![](https://lagen.nu/sjvfs/2004:10/sid46.png)
SJVFS 2004:10
46
Frön från baljväxter, produkter och biprodukter. Följande ämnen ingår i denna
kategori:
Kikärter frön
Evrum ervilia
frön
Lathyrus sativus
frön som genomgått lämplig värmebehandling
Ärter
frön, ärtfodermjöl och ärtkli
Åkerbönor
frön, fodermjöl och kli
Bondbönor
frön
Vicker frön
Lupinfrön
Stamknölar, rotfrukter och rötter, produkter och biprodukter. Följande ämnen ingår i
denna kategori:
Sockerbetsmassa
Torkad beta
Potatis
Potatisprotein
Potatisstärkelse
Potatispulpa
biprodukt från extraktion av potatisstärkelse
Maniokrot
Rotknöl av sötpotatis
Tapioka
Drank
Andra frön och frukter, produkter och biprodukter. Följande ämnen ingår i denna
kategori:
Johannesbrödmassa
Johannesbrödskidor
Citrusrester
Äppelmäsk
Tomatrester
Druvmäsk
![](https://lagen.nu/sjvfs/2004:10/sid47.png)
SJVFS 2004:10
47
Vallfoder och grovfoder. Följande ämnen ingår i denna kategori:
Lusern och lusernmjöl
Klöver och klövermjöl
Gräs från
foderväxter,
gräsmjöl
Hö
Ensilage
Halm från spannmål
Rotfrukter till foder
Andra växter, produkter och biprodukter. Följande ämnen ingår i denna kategori:
Melass
som bindemedel i foderblandningar
Algmjöl
erhållet genom torkning och krossning. Ska vara tvättat för
att minska jodhalten
Pulver och extrakt
från växter
Vegetabiliskt
proteinextrakt
endast till ungdjur
Kryddor och örter
![](https://lagen.nu/sjvfs/2004:10/sid48.png)
SJVFS 2004:10
48
2. Foderråvaror av animaliskt ursprung
Mjölk- och mejeriprodukter. Följande ämnen ingår i denna kategori:
Obehandlad mjölk enligt definitionen i direktiv 92/46/EEG (*)
Mjölkpulver
Skummjölk och
skummjölkspulver
Kärnmjölk och
kärnmjölkspulver
Vassle och
vasslepulver
även vasslepulver med låg sockerhalt
Vassleprotein-
pulver
extraherat genom fysisk behandling
Kaseinpulver
Laktospulver
Fisk och andra havsdjur, produkter och biprodukter. Följande ämnen ingår i denna
kategori:
Fisk
Fiskolja
ej raffinerad
Torskleverolja ej
raffinerad
Autolysater,
hydrolysater och
proteolysater från
fisk, blötdjur eller
kräftdjur.
erhållna genom enzymprocess, i löslig eller icke-löslig form,
enbart för ungdjur
Fiskmjöl
![](https://lagen.nu/sjvfs/2004:10/sid49.png)
SJVFS 2004:10
49
3. Foderråvaror av mineraliskt ursprung
Följande ämnen ingår i denna kategori:
Natrium:
havssalt, ej raffinerat
bergssalt, obearbetat från gruva
natriumsulfat
natriumkarbonat
natriumbikarbonat
natriumklorid
Kalcium:
märgel
skal av vattendjur (inbegripet ben av bläckfisk)
kalciumkarbonat
kalciumlaktat
kalciumglukonat
Fosfor:
dikalciumfosfat
avfluorerat dikalciumfosfat
avfluorerat monokalciumfosfat
Magnesium:
magnesiumanhydrid
magnesiumsulfat
magnesiumklorid
magnesiumkarbonat
Svavel:
natriumsulfat
![](https://lagen.nu/sjvfs/2004:10/sid50.png)
SJVFS 2004:10
50
Bilaga 9
Fodertillsatser, vissa ämnen som används i djurfoder (Direktiv 82/471/EEG)
samt processtekniska hjälpmedel som används i foder
1. Fodertillsatser
Spårelement. Följande ämnen ingår i denna kategori:
E1 Järn:
järn(II)karbonat
järn(II)sulfat, monohydrat
järn(III)oxid
E2 Jod:
kalciumjodat, vattenfritt
kalciumjodat, hexahydrat
kaliumjodid
E3 Kobolt:
kobolt(II)sulfat, monohydrat och/eller heptahydrat
basiskt kobolt(II)karbonat, monohydrat
E4 Koppar:
koppar(II)oxid
basiskt koppar(II)karbonat, monohydrat
koppar(II)sulfat, pentahydrat
E5 Mangan:
mangan(II)karbonat
manganoxid och mangan(III)oxid
mangan(II)sulfat, mono- och/eller tetrahydrat
E6 Zink:
zinkkarbonat
zinkoxid
zinksulfat, mono- och/eller heptahydrat
E7 Molybden:
ammoniummolybdat, natriummolybdat
E8 Selen:
natriumselenat
natriumselenit
![](https://lagen.nu/sjvfs/2004:10/sid51.png)
SJVFS 2004:10
51
Vitaminer, provitaminer och kemiskt väldefinierade ämnen med likartad verkan.
Följande ämne ingår i denna kategori:
Vitaminer som är tillåtna enligt direktiv 70/524/EEG (**):
- helst vitaminer som härstammar från råvaror som ingår naturligt i fodret, eller
- för grisar, syntetiskt framställda vitaminer som är identiska med naturliga vitaminer.
- för idisslare, syntetiska A-, D- och E-vitaminer som är identiska med naturliga
vitaminer. Gäller endast t.o.m. den 31 december 2005 och endast om djurhållaren kan
visa att djurens välfärd och hälsa inte kan garanteras utan användning av dessa
syntetiska vitaminer.
Enzymer. Följande ämnen ingår i denna kategori:
- Enzymer som är tillåtna enligt direktiv 70/524/EEG.
Mikroorganismer. Följande mikroorganismer ingår i denna kategori:
- Mikroorganismer som är tillåtna enligt direktiv 70/524/EEG.
Bindemedel, klumpförebyggande medel och koaguleringsmedel. Följande ämnen
ingår i denna kategori:
E 551b Silikagel
E 551c Kiselgur
E 553 Sepiolit
E 558 Bentonit
E 559 Kaolinleror
E 561 Vermiculit
E 599 Perlit
![](https://lagen.nu/sjvfs/2004:10/sid52.png)
SJVFS 2004:10
52
2. Vissa produkter som används i djurfoder
- Bryggerijäst
3. Processtekniska hjälpmedel som används i foder
Processtekniska hjälpmedel för ensilage. Följande ämnen ingår i denna kategori:
Havssalt, grovt bergsalt, enzymer, jäst, vassla, socker, sockerbetsmassa, mjöl av
spannmål, melass samt mjölksyre-, ättiksyre-, myrsyre- och propionsyrebakterier.
När väderleksförhållandena inte tillåter tillräcklig fermentering kan användning av
mjölksyra, myrsyra, propionsyra och ättiksyra vid produktionen av ensilage tillåtas.
(SJVFS 2003:44)