SJVFS 2007:42
Statens jordbruksverks föreskrifter om kompensationsbidrag, miljöersättningar och miljöinvesteringar
![](https://lagen.nu/sjvfs/2007:42/sid1.png)
Statens jordbruksverks
författningssamling
Statens jordbruksverk
551 82 Jönköping, tel: 036-15 50 00
telefax: 036-19 05 46
ISSN 1102-0970
SJVFS 2007:42
Statens jordbruksverks föreskrifter om kompensations-
bidrag, miljöersättningar och miljöinvesteringar;
Utkom från trycket
den 26 juni 2007
beslutade den 26 juni 2007
Statens jordbruksverk föreskriver, med stöd av 1
kap. 30
§ förordningen
(2007:481) om stöd för landsbygdsutvecklingsåtgärder och efter samråd med
Sametinget, Skogsstyrelsen och länsstyrelsen följande.
INNEHÅLLSFÖRTECKNING
1 kap.
GEMENSAMMA BESTÄMMELSER
1 §
Ersättningsformer
2 §
Definitioner
3-7 §§
Tvärvillkor
8-15 §§
Åtagande
8
§
Åtagandeperiod
9 §
Krav för godkännande av åtagande
10 §
Hur får åtaganden kombineras?
11-12
§§
När och hur får ett åtagande från föregående
programperiod avslutas?
13 §
Hur får anpassning av ett befintligt åtagande göras?
14 §
Hur får utökning av ett befintligt åtagande göras?
15-19 §§
Utbetalning
15-17 §§
Vilka grundvillkor finns för beviljande av utbetalning?
18-19 §§
Hur får utbetalningar kombineras?
20 §
Undantag
21-22 §§
Övriga regleringar för kompensationsbidrag, miljöersättningar och
miljöinvesteringar
2 kap.
KOMPENSATIONSBIDRAG
1-13 §§
Vilka villkor finns?
1
§
Vallodling
2-3 §§
Betesmark och slåtteräng
4-5§
Spannmål och potatis
6
§
Sambete
7-8 §§
Hur ska ersättning beräknas för företag med mark inom
flera stödområden?
9-10 §§
Vilka är kraven på djurhållning och redovisning av djur?
11 §
Hur får ersättningberättigande tackor och getter bytas
ut?
![](https://lagen.nu/sjvfs/2007:42/sid2.png)
SJVFS 2007:42
12-13 §
Hur beräknas antalet nötkreatur?
3
kap.
BEVARANDE AV ODLINGSLANDSKAPETS BIOLOGISKA
MÅNGFALD OCH KULTURMILJÖVÄRDEN
1-19 §§
Betesmarker och slåtterängar
1-2 §§
Vad kan man få ersättning för?
3 §
Vad gäller för sambete?
4-5 §§
Vilka förbud finns?
6-7 §§
Betesmarker, slåtterängar, skogsbeten och alvarbeten
6-7
§
Vilken skötsel krävs för ersättning för betesmarker,
slåtterängar, skogsbete och alvarbete?
8-11 §§
Betesmarker och slåtterängar med särskilda värden
8 §
Vilka betermarker och slåtterängar kan få ersättning för
särskilda värden?
9
§
Vilken särskild skötsel krävs för ersättning för
betesmarker och slåtterängar med särskilda värden?
10-11 §§
Vilka kompletterande insatser finns för betesmarker och
slåtterängar med särskilda värden?
12-13 §§
Alvarbete och skogsbete
12 §
Alvarbete och skogsbete
13 §
Vilken skötsel krävs för alvarbete och skogsbete?
14-19 §§
Fäbodar
14-15 §§
Vad kan man få ersättning för?
16-19 §§
Vilken skötsel krävs för fäbodbete?
20-25 §§
Natur- och kulturmiljöer i odlingslandskapet
20-21 §§
Vad kan man få ersättning för?
22 §
Vilken skötsel krävs?
23 §
Vad får länsstyrelsen besluta om?
24-25 §§
Vilka förbud finns?
26-39 §§
Hotade husdjursraser
26 §
Vilka raser kan man få ersättning för?
27-31 §§
Vilka är kraven för renrasighet?
32-34
§§
Anslutning och rapportering till härstamnings- och
hälsokontroll
35 §
Vilka är ålderskraven för får, getter och svin?
36 §
Hur lång är hållandeperioden för får, getter och svin?
37 §
Hur får ersättningsberättigande får, getter och svin bytas
ut?
38-39 §§
Hur beräknas antalet nötkreatur?
40 §
Stöd till rasbevarande husdjursföreningar
2
![](https://lagen.nu/sjvfs/2007:42/sid3.png)
SJVFS 2007:42
41-80 §§
Utvald miljö
41 §
Utvald miljö
42 §
Vad är syftet med ersättningen?
43
§
Prioritering
44 – 61 §§ Miljöinvesteringar
44-45 §§
Vad gäller för beslut om ersättning och utbetalning av
ersättning?
46-47 §§
Vilka kostnader är stödberättigande?
48-49 §§
Hur stor är ersättningen?
50 §
Hur betalas ersättningen ut?
51-58 §§
Miljöinvestering enligt faktiska kostnader : Restaurering av slåtterängar
och betesmarker
51 §
Vad är syftet med ersättningen?
52-57 §§
Vilka krav ställs för att få ersättning?
58§
Vilka förbud finns?
59-61 §§
Miljöinvestering enligt faktiska kostnader :Anläggning och restaurering
av våtmarker
59 §
Syftet med ersättningen
60
§
Villkor
61
§
Ersättningsbelopp
62-75 §§
Miljöersättningar inom utvald miljö
62
§
Miljöersättningar inom utvald miljö
63-66 §§
Regionala markklasser till miljöersättning för betesmarker och
slåtterängar
63-64
§§
Regionala markklasser till miljöersättningen för
betesmarker och slåtterängar
65-66 §§
Vilka förbud finns?
67-70 §§
Restaurering av betesmarker och slåtterängar
67-68 §§
Vad kan man få ersättning för?
69 §
Vilka krav ställs för att få ersättning?
70
§
Slutbesiktning
71-75 §§
Mosaikmarker och andra gräsfattiga marker
71-73 §§
Vad kan man få ersättning för?
74-75 §§
Vilken skötsel krävs?
76-80 §§
Regionala kompletterande insatser till miljöersättning för betesmarker
och slåtterängar
76-80 §§
Särskild skötsel av fäbod
76-77 §§
Vad kan man få ersättning för?
78-80 §§
Vilken skötsel krävs?
3
![](https://lagen.nu/sjvfs/2007:42/sid4.png)
SJVFS 2007:42
4 kap.
VALLODLING
1 §
Vad kan man få grundersättning för?
2 §
Vilka villkor finns för grundersättning?
3 §
Vad kan man få tilläggsersättning för?
4-5 §§
Hur ska tilläggsersättning beräknas för företag med
slåtter- och betesvall inom flera områden inom vilka
tilläggsersättning lämnas?
6-7 §§
Vilka är kraven på djurhållning och redovisning av djur?
8 §
Hur får ersättningsberättigande tackor och getter bytas
ut?
9-10 §§
Hur beräknas antalet nötkreatur?
5 kap.
MILJÖANPASSAT JORDBRUK
1-64 §§
Ekologiska produktionsformer
1-6 §§
Allmänna regler för växtodling och djurhållning
1 §
Allmänna regler för växtodling och djurhållning
2-5 §§
Vilka krav finns för att få ersättning för certifierad
produktion?
6 §
Kontroll
7-21 §§ Ekologisk odling
7-9 §§
Ekologisk odling
10 §
Vilka uppgifter om växtodling ska dokumenteras?
11 §
Hur ska jordbrukaren göra för att bibehålla eller höja
markens bördighet?
12 §
Vilka gödsel- och jordförbättringsmedel får användas?
13 §
Preparat för jordförbättring och kompostering
14 §
Hur ska växtskyddsproblem förebyggas och åtgärdas?
15 §
Vilka förökningsmaterial ska användas?
16 §
Vilka särskilda villkor finns för hampa?
17 §
Vilka särskilda villkor finns för frövall?
18-21 §§
Vilka särskilda villkor finns för frukt- och bärodling?
22-64 §§ Ekologisk djurhållning
22-23 §§
Minsta antal djur för att uppfylla djuråtagandet
24 §
Undantag från djurregler första halvåret
25-26 §§
Hur redovisas tackor, getter och suggor i ansökan om
utbetalning?
27 §
Hur får ersättningsberättigande tackor, getter och suggor
bytas ut?
28-29 §§
Hur beräknas antalet nötkreatur?
30 §
Hur redovisas och beräknas slaktsvin?
31
§
Hur redovisas och beräknas värphöns och
slaktkycklingar?
32 §
Hur många värphöns och slaktkycklingar behövs för att
få utbetalning?
33 §
Vilken dokumentation ska finnas om djurhållningen?
4
![](https://lagen.nu/sjvfs/2007:42/sid5.png)
SJVFS 2007:42
34 §
Vad gäller vid parallellhållning?
35-36 §§
Vilka krav ställs på djur som förs in i besättningen?
37-38 §
I vilka undantagsfall får djur hållas bundna?
39-41 §§
Vilka krav finns för byggnader?
42-44 §§
När ska idisslare ha tillgång till bete och utevistelse?
45 §
Hur ska kalvar, lamm, killingar och smågrisar utfodras?
46 §
Hur ska kalvar hållas?
47-49 §§
Hur ska grisar hållas?
50-52 §§
Vilka särskilda regler gäller för fjäderfän?
53-59 §§
Vilka krav ställs på djurens foder?
60-61 §§
Fodertillsatser och foderråvaror
62-63 §§
Vilka regler gäller för hälsovård och användning av
läkemedel?
64 §
Vad gäller för fortplantning?
65-74 §
Minskat kväveläckage
65 §
Vad krävs får att man ska få ersättning?
66-72 §§ Fånggröda
66-69 §§
Vilka krav finns på sådd och etablering av fånggröda?
70 §
När får fånggrödan brytas?
71 §
Hur får fånggrödan användas?
72
§
Hur får gödselmedel och kemiska växtskyddsmedel
spridas?
73-74 §§ Vårbearbetning
73 §
Vad kan man få ersättning för?
74
§
Hur får gödselmedel och kemiska växtskyddsmedel
spridas?
75-80 §§
Skötsel av våtmarker
75 §
Skötsel av våtmarker
76 §
Vad kan man få ersättning för?
77
§
Förundersökning,
slutbesiktning och specifika villkor för
åtagandet
78-80 §§
Vilka generella villkor gäller?
81-87 §§
Skyddszoner
81-83 §§
Vilka krav finns på anläggning av en skyddszon?
84-87 §§
Vilka krav finns på skyddszonen?
88-92 §§
Traditionell odling av bruna bönor
88 §
Vilken mark ingår i åtagandet och hur ska den skötas?
89-91 §§
Vad gäller för växtskydd och växtnäring?
92
§
Vad gäller för jordbearbetning och bekämpning av
ogräs?
93-115 §§
Miljöskyddsåtgärder
93 §
Vem är berättigad till ersättning?
5
![](https://lagen.nu/sjvfs/2007:42/sid6.png)
SJVFS 2007:42
94 §
Vilka arealer är ersättningsberättigande?
95-96 §§
Vad gäller för växtodlingsplanen?
97-99 §§
Vilka krav ställs på växtnäringsbalansen?
100-101 §§
Vilka krav ställs för markkarteringen?
102-103
§§
Vad gäller för fastställandet av kväveinnehållet i
flytgödseln?
104-107 §§
Vilka krav ställs på påfyllnings- och rengöringsplatsen?
108-109 §§
Vad gäller för funktionstest av sprutor?
110
§
Vilka krav ställs på dokumentation av
bekämpningsbehovet?
111-112 §§
Vilka krav ställs på kontrollrutor?
113-114 §§
Vad gäller för obesprutade kantzoner?
115 §
Vad gäller allmänt för ersättningsformen?
Bilaga 1
Definitioner av ersättningsberättigande värdefulla
landskapselement
Bilaga 2
Skötselåtgärder som krävs för vissa värdefulla landskapselement
Bilaga 3
Så här kan du kombinera miljöersättningar i det tidigare
programmet (2000-2006) med miljöersättningar i det nya
programmet (2007-2013)
6
![](https://lagen.nu/sjvfs/2007:42/sid7.png)
SJVFS 2007:42
1 kap.
GEMENSAMMA BESTÄMMELSER
Ersättningsformer
1 § Denna författning gäller följande former av ersättningar:
1. Kompensationsbidrag
2. Bevarande av odlingslandskapets biologiska mångfald och kulturmiljövärden:
a. Betesmarker och slåtterängar
b. Natur- och kulturmiljöer i odlingslandskapet
c. Hotade
husdjursraser
d. Stöd till rasbevarande husdjursföreningar
e. Utvald
miljö
3.Vallodling
4.Miljöanpassat jordbruk:
a. Ekologiska
produktionsformer
b. Minskat
kväveläckage
c. Skötsel av våtmarker
d. Skyddszoner
e. Traditionell odling av bruna bönor
f. Miljöskyddsåtgärder
Definitioner
2 § I denna författning förstås med
betesmark:
ett jordbruksskifte som inte är lämpligt att plöja och som
används till bete, samt är bevuxet med gräs, örter eller ris
som är dugligt som foder. Mark i renskötselområdet som
huvudsakligen används till renbete räknas inte som
betesmark. Skogsmark får inte räknas som betesmark,
dock får som betesmark räknas mark som av länsstyrelsen
fastställts som skogsbete eller fäbodbete. Begreppet
betesmark omfattar även alvarbeten på Öland och
Gotland,
betesperioden:
den period under året som nötkreatur för mjölkproduktion
ska hållas på bete enligt Djurskyddsmyndighetens före-
skrifter och allmänna råd (DFS 2004:17) om djurhållning
inom lantbruket m.m.
brukningscentrum:
det block eller det närmast belägna blocket där de för
jordbruksföretagets drift viktigaste ekonomibyggnaderna
är belägna,
certifierad ekologisk
fodertillverkning, växtodling eller djurhållning, inklusive
produktion:
växtodling och djurhållning under karenstid, som
kontrolleras, enligt reglerna i rådets förordning (EEG) nr
2092/91 av den 24 juni 1991 om ekologisk produktion av
jordbruksprodukter och uppgifter därom på
jordbruksprodukter och livsmedel1, av ett godkänt
kontrollorgan,
1 EGT L 198, 22.7.1991, s. 1 (Celex 31991R2092)
7
![](https://lagen.nu/sjvfs/2007:42/sid8.png)
SJVFS 2007:42
ekologisk djurhållning:
certifierad produktion som har godkänts av ett godkänt
kontrollorgan eller djur som hålls enligt villkoren för
miljöersättningen ekologiska produktionsformer,
ekologiskt producerat
- foder från certifierad ekologisk produktion, även under
foder:
karenstid, som har godkänts av ett godkänt kontrollorgan
- foder från egen produktion framställt enligt villkoren för
miljöersättningarna ekologiska produktionsformer,
bevarande av betesmarker och slåtterängar, betesmarker
och slåtterängar eller våtmarker och småvatten
-
foder som djuren betar på skogsmark eller egen
betesmark med gårdsstöd, under förutsättning att inga
andra produkter än de som är godkända för ekologiska
produktionsformer används på marken under stödåret.
- foder som djuren betar på mark som ingår i andra
jordbrukares åtagande för ekologiska produktionsformer,
bevarande av betesmarker och slåtterängar, betesmarker
och slåtterängar eller våtmarker och småvatten,
-
foder som djuren betar på betesmarker där 11
§
Jordbruksverkets föreskrifter (SJVFS 1999:119) om
hänsyn till natur- och kulturvärden i jordbruket och 15 §
Naturvårdsverkets föreskrifter (SNFS 1997:2) om
spridning av kemiska bekämpningsmedel tillämpas,
ekologisk odling:
certifierad ekologisk produktion eller odling enligt
villkoren för miljöersättningen för ekologiska
produktionsformer.
ekologiskt odlat
förökningsmaterial som har godkänts av ett godkänt
förökningsmaterial:
kontrollorgan enligt reglerna för ekologisk produktion
eller förökningsmaterial från egen odling enligt villkoren
för miljöersättningen ekologiska produktionsformer,
extensiv boskapsskötsel: produktionssystem som inte är definierade som ”jordlös
husdjursskötsel”,
faktisk kostnad:
en kostnad som motsvaras av en reell utgift för ett projekt,
flerfäbodsystem:
system där djur flyttas mellan en huvudfäbod och en eller
flera kompletterande fäbodar under fäbodsäsongen,
fäbod i bruk:
fäbod som är godkänd av länsstyrelsen och som används
till fritt bete eller bete i storhägn med minst
1,5 djurenheter av djurslagen nötkreatur, får och get.
Därutöver får bete ske med häst. Under fäbodsäsongen
ska dessa djur vid fäboden ha tillgång till minst 6 hektar
fritt bete eller bete i storhägn. Fäboden ska ha kvar inslag
av traditionell bebyggelse och den del som används för
fäbodbruket får inte användas som permanentbostad. Två
eller flera besättningar som sköts gemensamt inom ett
fäbodområde berättigar till en fäbod i bruk,
fäbodbete:
fritt bete eller bete i storhägn med djurslagen nötkreatur,
får, get, eller häst vid fäbod i bruk,
förna:
dött växtmaterial på marken som fortfarande har kvar sin
struktur och ännu inte brutits ner,
8
![](https://lagen.nu/sjvfs/2007:42/sid9.png)
SJVFS 2007:42
genbanksintyg:
intyg om identitet och renrasighet gemensamt utfärdat av
för rasen företrädande förening och av ägare till den
genbanksbesättning som djuret tillhör,
genbanksverksamhet:
en form av husdjurskontroll som är godkänd av
Jordbruksverket och som syftar till att säkerställa djurs
härstamning och renrasighet,
genetiskt modifierad
en organism i vilken det genetiska materialet har ändrats
organism:
på ett sätt som inte inträffar genom parning eller naturlig
rekombination,
godkänt kontrollorgan:
ett oberoende kontrollorgan som godkänts av Styrelsen
för ackreditering och teknisk kontroll, enligt förordningen
(1995:702) om EG:s förordning om ekologiskt
framställda produkter,
grovfoder:
vallfoder, bete, halm, grönfoder, löv, bark, rotfrukter eller
betmassa,
grässvål:
hävdad markvegetation med sammanhållet rotskikt,
jordlös husdjursskötsel: med jordlös husdjursskötsel i bilaga 2 i rådets förordning
(EEG) nr 2092/91 avses sådan intensiv djurproduktion
som:
- hållande av fjäderfän i bur eller pälsdjur i bur,
- slaktsvinsproduktion med mer än 50 slaktsvin i årlig
produktion, med undantag för (a) slaktsvinsbesättningar
som hålls på ströbädd i storboxsystem, eller (b) om det rör
sig om egna djur som hålls på någon av jordbrukarens
egna produktionsenheter.
Specialiserad produktion av nöt i spaltgolvsboxar, med
undantag för (a) integrerad produktion av nöt där ungdjur
går på spalt, eller (b) om det rör sig om egna djur som
hålls på någon av jordbrukarens egna produktionsenheter,
klippande eller
redskap använda på ett sådant sätt att de ger en distinkt
skärande redskap:
snittyta,
konventionellt foder:
foder som inte definieras som ekologiskt producerat
foder,
lövtäktsträd:
träd präglat av kontinuerlig lövtäkt eller möjligt att
återuppta i hamling eller som kan ersätta utgående sådana
träd inom eller bredvid samma betesmark eller slåtteräng,
markkartering:
provtagning och analys av åkerjord,
officiell husdjurskontroll: husdjurskontroll godkänd av Jordbruksverket med stöd av
lagen (1985:342) om kontroll av husdjur,
produktionsenhet:
ett jordbruksföretag eller en del av ett jordbruksföretag
med en sammanhållen ekonomi och verksamhet,
skadlig ansamling
en ansamling av förna som kan leda till uppluckring av
av förna:
grässvålen, indirekt gödsling, kvävning av nya plantor
eller på annat sätt skada markens natur- och
kulturmiljövärden,
slaktsvin:
djur som enligt Statens jordbruksverks föreskrifter
(SJVFS 1998:127) om klassificering av slaktkroppar ska
hänföras till benämningarna slaktsvin eller unggalt.
Djuren ska även ha godkänts vid besiktning enligt
9
![](https://lagen.nu/sjvfs/2007:42/sid10.png)
SJVFS 2007:42
Europaparlamentets och rådet förordning (EG) nr
854/2004 av den 29 april 2004 om fastställande av
särskilda bestämmelser för genomförandet av offentlig
kontroll av produkter av animaliskt ursprung avsedda att
användas som livsmedel och enligt föreskrifter som har
meddelats med stöd av livsmedelslagen (2006:804),
skogsbete:
bete inom ett område som huvudsakligen består av skog
med ett till övervägande del spontant uppkommet
trädbestånd. Trädbeståndet ska ha inslag av gamla träd
eller på annat sätt visa på att en lång kontinuitet råder i
trädskiktet. Området ska sakna påtagliga indikationer på
storskaliga kontinuitetsbrott t.ex. trakthygge eller på att
marken använts som inäga annat än i ringa omfattning
före jordbrukets mekanisering. Områdets markvegetation
ska vara betespräglad och bestå av gräs örter och ris som
är duglig som foder. Vegetationen ska innehålla växtarter
eller ha en vegetationsstruktur som visar på en långvarig
beteshävd,
slåtteräng:
ett jordbruksskifte som inte är lämpligt att plöja och som
på eftersommaren används till slåtter med klippande eller
skärande redskap eller för sådan slåtter kompletterat med
efterbete eller lövtäkt. Slåtterängen ska vara bevuxen med
gräs, örter eller ris som är dugligt som foder. Skogsmark
och renbetesmark i renskötselområdet får inte räknas som
ersättningsberättigande slåtteräng,
spruta:
enligt definitionen i standard SS-EN 13790,
stödmyndighet:
den myndighet som prövar frågor om stödet i första
instans,
tillskottsutfodring:
sådan utfodring eller sådan fållindelning som kan leda till
att tillförsel av växtnäring sker till ersättnings-
berättigande areal,
träd och buskar av
träd och buskar som kunnat etablera sig på grund av att
igenväxningskaraktär:
hävden blivit för svag och som kan skada natur- eller
kulturmiljövärden eller den foderproducerande mark-
vegetationen. Hit räknas varken de träd eller buskar som
haft en funktion i eller visar spår av den äldre
markanvändningen. Inte heller deras ersättningsträd och
ersättningsbuskar eller sådana träd och buskar som
behövs som skydd för betesdjur i betesmarker eller
slåtterängar ska räknas som igenväxningsvegetation,
träda:
åkermark där ingen gröda avsedd för skörd, bete eller
gröngödsling har etablerats senast den 15 juli,
vall:
en gröda på åkermark som består av vallgräs eller
vallbaljväxter eller en blandning av dessa,
vallbrott:
mekanisk bearbetning eller kemisk bekämpning som leder
till att vallens återväxtmöjligheter upphör,
veterinärmedicinska
produkter enligt definitionen i rådets direktiv 2001/82/EG
läkemedel:
av den 6 november 2001 om upprättande av gemenskaps-
regler för veterinärmedicinska läkemedel,
10
![](https://lagen.nu/sjvfs/2007:42/sid11.png)
SJVFS 2007:42
vändteg:
del av skifte som inte odlas och vars bredd uppgår till
högst 10 meter räknat från skiftets odlade kant,
växtskadegörare:
organismer enligt definitionen i 1
§
(1972:318),
växtskyddsmedel:
begreppet växtskyddsmedel har samma betydelse som i
förordningen (2006:1010) om växtskyddsmedel,
åkermark:
mark som är lämplig att plöja och som kan användas till
växtodling eller bete,
åtagandeenhet:
all åkermark som naturligt hör till de block som ligger
närmast brukningscentrum, eller plats för
gårdsbebyggelse, och som länsstyrelsen fastställer som
åtagandeenhet,
äldre markanvändning:
hävd som i allt väsentligt motsvarar den som tillämpades
före jordbrukets storskaliga mekanisering och
introduktionen av mineralgödsel efter andra världskriget,
övriga resurser:
kostnader som hör till en miljöinvestering men som inte
ger upphov till någon betalning för projektet.
Tvärvillkor
3 § I 2 kap. 6 § förordning (2007:481) om stöd för landsbygdsutvecklingsåtgärder
finns bestämmelser om tvärvillkoren för miljöersättningar och
kompensationsbidraget.
4 § I 1 kap. 4-35 §§ Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS
2004:85) om
direktstöd finns bestämmelser om de föreskrivna tvärvillkoren som ska iakttas.
5 § För miljöersättningarna ska följande bestämmelser gälla som extra tvärvillkor.
1. Miljöbalken 14 kap. 17-18 §§.
2. Förordning (2006:1010) om växtskyddsmedel; 39-40, 44 och 47 §§.
3. Statens
naturvårdsverks
föreskrifter
(SNFS 1997:2) om spridning av kemiska
bekämpningsmedel.
4. Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 2005:51) om tillstånd och
kunskapskrav för användning av vissa bekämpningsmedel.
5. Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 1999:94) om skyldighet att föra
anteckningar vid användning av bekämpningsmedel som är särskilt skadliga
för pollinerande insekter.
6. Kemikalieinspektionens föreskrifter (KIFS 1998:8) om kemiska produkter
och biotekniska organismer; 3 kap. 5-7 §§.
6 § För känsliga områden enligt förordning (1998:915) om miljöhänsyn i jordbruket
och Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 2004:62) om miljöhänsyn i
jordbruket vad avser växtnäring, utgör dessutom följande bestämmelser extra
tvärvillkor.
1. Förordning (1998:915) om miljöhänsyn i jordbruket; 7 § punkt 2 och 3 samt
8 § andra stycket.
2. Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 2004:62) om miljöhänsyn i
jordbruket vad avser växtnäring; 17, 23 och 27 – 28 §§.
11
![](https://lagen.nu/sjvfs/2007:42/sid12.png)
SJVFS 2007:42
3. Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 1999:119) om hänsyn till natur-
och kulturvärden i jordbruket; 10-11 §§.
7 § För de delar av landet som inte är känsliga områden enligt förordning (1998:915)
om miljöhänsyn i jordbruket och Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS
2004:62) om miljöhänsyn i jordbruket vad avser växtnäring utgör dessutom följande
bestämmelser extra tvärvillkor.
1. Förordning (1998:915) om miljöhänsyn i jordbruket; 6 - 7, 8 andra stycket
samt 11 §§.
2. Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 2004:62) om miljöhänsyn i
jordbruket vad avser växtnäring.
3. Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 1999:119) om hänsyn till natur-
och kulturvärden i jordbruket; 10-11 §§.
Åtagandeperioden
8 § Åtagandeperioden börjar löpa den 1 januari det år ansökan om åtagandet för
miljöersättning avser.
Krav för godkännande av åtagande
9 § För att få ett åtagande enligt 1 kap 1 § 3, 4b, 4e, eller 4f godkänt, ska sökanden
ansöka om utbetalning samma år som sökanden ansöker om åtagande.
Hur får åtaganden kombineras?
10 § Hur åtaganden får kombineras framgår av bilaga 3.
När och hur får ett åtagande från föregående programperiod avslutas?
11
§
Ett åtagande för miljöersättning får, med undantag för våtmarker och
småvatten, avslutas under förutsättning att den nya ansökan om åtagande omfattar
minst samma areal eller samma omfattning landskapselement.
Ett åtagande för ekologiska produktionsformer som omfattar djurhållning får
endast avslutas under förutsättning att den nya ansökan om åtagande också omfattar
djurhållning.
Ett åtagande för bevarande av utrotningshotade husdjursraser får avslutas under
förutsättning att den nya ansökan om åtagande omfattar minst samma antal
djurenheter.
För åtagande om fäbodbete gäller att även den nya ansökan om åtagande måste
omfatta fäbodbete, men omfattningen behöver inte vara lika stor som i det åtagande
som ska avslutas.
12 § En jordbrukare som ansöker om åtagande för vallodling måste avsluta både
gamla åtagande för öppet och varierat odlingslandskap och för miljövänlig
vallodling.
Hur får anpassning av ett befintligt åtagande göras?
13 § Om stödmyndigheten vid kontroll eller på annat sätt fastställer att ett åtagandes
omfattning skiljer sig från den omfattning sökanden angivit i sin ansökan om
12
![](https://lagen.nu/sjvfs/2007:42/sid13.png)
SJVFS 2007:42
åtagande, får stödmyndigheten anpassa åtagandets omfattning till de av
stödmyndigheten fastställda uppgifterna. I de fall stödmyndigheten fastställer en
större omfattning än den omfattning sökanden angivit i sin ansökan om åtagande får
stödmyndigheten anpassa åtagandet först efter överenskommelse med sökanden.
Hur får utökning av ett befintligt åtagande göras?
14 § Under åtagandeperioden får åtagandet utökas till att omfatta ytterligare arealer,
djurenheter eller andra ersättningsgrundande enheter för den återstående delen av
åtagandeperioden. Utökningen måste vara till uppenbar fördel för det ifrågavarande
åtagandet. Omfattningen av utökningen måste även kunna motiveras med hänsyn till:
1. åtagandets karaktär,
2. den återstående periodens längd, samt
3. utökningens storlek som ska vara betydligt mindre än det ursprungliga
åtagandet.
Utökning av ett åtagande får också göras genom att ersätta jordbrukarens
ursprungliga åtagande med ett nytt åtagande för hela den berörda arealen,
djurenheterna eller de andra ersättningsgrundande enheterna på villkor som är minst
lika stränga som för det ursprungliga åtagandet.
Utbetalning
Vilka grundvillkor finns för beviljande av utbetalning?
15 § För att beviljas full utbetalning för miljöersättningar och kompensationsbidrag
måste jordbrukaren som söker ersättning följa tvärvillkoren enligt 4 §. När det gäller
miljöersättningarna måste även de extra tvärvillkoren enligt 5-7 §§ följas.
16 § För att vara berättigad till utbetalning av ersättning enligt 2, 4 och 5 kap ska
jordbrukaren ha sått utsäde senast den 15 juni ansökansåret.
I Norrbottens, Västerbottens, Jämtlands, Västernorrlands, Gävleborgs, Dalarnas
och Värmlands län ska jordbrukaren ha sått utsädet senast den 30 juni.
Odling av grönsaker, kryddväxter, konservärter och bär ska vara sådd eller
planterad senast den 30 juni.
17 § Om potatis, grönsaker, frövall eller kryddväxter odlas på ett skifte kan
ersättning lämnas även för vändtegar som hör till skiftet och som behövs för
odlingen.
Hur får utbetalningar kombineras?
18 § Utbetalning av ersättning enligt denna författning får kombineras med
utbetalning av ersättning för anläggning eller återställande av våtmarker och
småvatten enligt förordningen (SJVFS 1995:133) om miljöstöd, förordningen
(1997:1336) om miljöstöd eller förordningen (2000:577) om stöd för miljö- och
landsbygdsutvecklingsåtgärder inom samma företag men inte för samma mark.
13
![](https://lagen.nu/sjvfs/2007:42/sid14.png)
SJVFS 2007:42
19 § Ersättning för ekologiska produktionsformer lämnas inte för mark för vilken
sökande får ersättning för skyddszoner eller miljövänlig odling av bruna bönor enligt
åtagande som ingåtts 2006 eller tidigare.
Ersättning för traditionell odling av bruna bönor lämnas inte för mark för vilken
sökande får ersättning för ekologiska produktionsformer.
Undantag
20 § Om det finns särskilda skäl kan Jordbruksverket medge undantag från
bestämmelserna i detta kapitel.
Övriga regleringar för kompensationsbidrag, miljöersättningar och
miljöinvesteringar
21 § Grundläggande bestämmelser om kompensationsbidrag, miljöersättningar och
miljöinvesteringar finns i:
1. rådets förordning (EG) nr 1698/2005 av den 20 september 2005 om stöd för
landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling
(EJFLU)2,
2. rådets förordning (EEG) nr 2092/91 av den 24 juni 1991 om ekologisk
produktion av jordbruksprodukter och uppgifter därom på jordbruksprodukter och
livsm edel3,
3. kommissionens förordning (EG) nr 1320/2006 av den 5 september 2006 om
bestämmelser för övergång till det stöd för landsbygdsutveckling som föreskrivs i
rådets förordning (EG) nr 1698/20054,
4. kommissionens förordning (EG) nr 1974/2006 av den 15 december 2006 om
tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1698/2005 om stöd för
landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling
(EJFLU)5,
5. kommissionens förordning (EG) nr 1975/2006 av den 7 december 2006 om
tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1698/2005 i fråga om
kontroller och tvärvillkor i samband med stöd för landsbygdsutveckling6, samt
6. förordning (2007:481) om stöd för landsbygdsutvecklingsåtgärder.
22 § I Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 2007:9) om ansökan om vissa
jordbrukarstöd och landsbygdsstöd, finns bl.a. bestämmelser om:
1. ansökan om åtagande,
2. ansökan om utbetalning,
3. sista ändringsdag, och
4. anmälan om övertagande.
2 EUT L 277, 21.10.2005, s. 1 (Celex 32005R1698)
3 EGT L 198, 22.7.1991, s. 1 (Celex 31991R2092)
4 EUT L 243, 6.9.2006, s. 6 (Celex 32006R1320)
5 EUT L 368,23.12.2006 s 15 (Celex 32006R1974)
6 EUT L 368,23.12.2006 s 74 (Celex 32006R1975)
14
![](https://lagen.nu/sjvfs/2007:42/sid15.png)
SJVFS 2007:42
2 kap
KOMPENSATIONSBIDRAG
Vilka villkor finns?
Vallodling
1 § Vallen ska årligen betas eller slås. Skörden ska föras bort.
Som vallodling godkänns slåtter- och betesvall samt areal odlad med grönfoder.
Betesmark och slåtteräng
2 § Skötselvillkoren för betesmark och slåtteräng är följande.
1. Igenväxning som påtagligt skadar natur- och kulturvärden får inte finnas.
2. Betesmark ska betas årligen. Ett enstaka år får bete ersättas med slåtter och
skörd.
3. Slåtterängar ska slås årligen och skörden ska föras bort.
4. För fäbodbete gäller endast att marken ska betas med ett genomsnittligt
betestryck över en tvåmånadersperiod på minst 0,07 djurenheter per hektar. Betet ska
ske med djurslagen nötkreatur, får, get eller häst.
Länsstyrelsen kan ett enskilt år besluta om undantag från punkt 1-4 under
förutsättning att det inte därmed blir svårare att bevara markens natur- och
kulturvärden.
3 § För Landskapselementen brunn, källa, byggnadsgrund på maximalt 200 m2,
fornlämningslokal, fägata, gärdsgård av trä, jordvall, gropvall, odlingsröse, stentipp,
stenmurar, öppet dike samt överloppsbyggnad på maximalt 200 m2 som uppfyller
definitionen i bilaga 1, får den del av landskapselementen som ligger på den
ersättningsberättigade marken ingå i den ersättningsberättigande arealen.
I den ersättningsberättigande arealen får ingå naturliga impediment i form av
sandområden, stenar och berg i dagen med en sammanhängande areal om mindre än
0,10 hektar. Om den sammanlagda arealen naturlig impediment överstiger 10 procent
av skiftesarealen får denna areal inte räknas som ersättningsberättigande areal. Dessa
begränsningar gäller inte alvarbete och fäbodbete.
Spannmål och potatis
4 § Spannmål och potatis ska odlas i enlighet med lokalt erkända normer.
5 § Spannmål måste minst ha odlats till full axgång när odlingen skördas eller
avbryts.
Sambete
6 § Om fler än en jordbrukare nyttjar samma mark som betesmark, ska respektive
jordbrukare ange sin andel i hektar i ansökningsblanketten.
15
![](https://lagen.nu/sjvfs/2007:42/sid16.png)
SJVFS 2007:42
Hur ska ersättning beräknas för företag med mark inom flera stödområden?
7 § För företag med vall och betesmark inom mer än ett stödområde tillgodoräknas
djurinnehavet i första hand i området med högst ersättningsnivå. Återstående
djurinnehav tillgodoräknas mark i övriga stödområden efter fallande ersättningsnivå.
8 § För företag med vall och betesmark inom flera stödområden, för vilka olika
arealfaktorer tillämpas, lämnas ersättning enligt den arealfaktor som används för det
stödområde där företagets brukningscentrum ligger. Om brukningscentrum ligger
utanför stödområdet, tillämpas den arealfaktor som gäller för stödområde 5a-5b.
Vilka är kraven på djurhållning och redovisning av djur?
9 § Jordbrukaren ska i ansökan om utbetalning ange det antal tackor och getter som
utgör underlag för utbetalning av ersättning. Minst det antal djur som anges i
redovisningen ska hållas av jordbrukaren under en period av minst två månader
räknat från dagen efter det att ansökan om kompensationsbidrag kommit in till
länsstyrelsen.
10 § Med tackor och getter avses de hondjur som har satts in i avel eller som är äldre
än ett år. Villkoret ska ha uppfyllts senast under hållandeperioden för ansökningsåret.
Hur får ersättningsberättigande tackor och getter bytas ut?
11 § Tackor och getter som angivits i ansökan om utbetalning kan bytas ut mot
andra ersättningsberättigande tackor eller getter under hållandeperioden. Bytet ska
göras inom 10 dagar från det att de utbytta djuren togs från företaget. Antalet
djurenheter får genom bytet inte bli mindre än det som angivits i ansökan om
utbetalning.
Hur beräknas antalet nötkreatur?
12 § Uppgifter om nötkreatur som ska utgöra underlag för utbetalning av ersättning
hämtas ur Centrala nötkreatursregistret (CDB).
Räkningsperioden löper från och med den 1 augusti året före ansökningsåret till
och med den 31 juli ansökningsåret.
13 § Jordbrukaren kan bara tillgodoräkna sig de nötkreatur som finns redovisade på
den angivna produktionsplatsen och som är anmälda till CDB när underlag för
beräkning hämtas ur registret.
Ett djur får endast tillgodoräknas en jordbrukare vid ett och samma
räkningstillfälle. Den dag ett djur rapporteras ut från en produktionsplats anses djuret
tillhöra den utrapporterande produktionsplatsen.
Under förutsättning att det inte beror på jordbrukaren kan stödmyndigheten, om
det finns särskilda skäl, medge att ett djur som inte är anmält till CDB får räknas.
16
![](https://lagen.nu/sjvfs/2007:42/sid17.png)
SJVFS 2007:42
3 kap.
BEVARANDE AV ODLINGSLANDSKAPETS BIOLOGISKA
MÅNGFALD OCH KULTURMILJÖVÄRDEN
Betesmarker och slåtterängar
Vad kan man få ersättning för?
1 § Ersättning för bevarande av betesmarker och slåtterängar lämnas för åtgärder
som bevarar och förstärker hävdberoende natur- och kulturmiljövärden i följande
markklasser:
1. betesmarker, med allmänna värden,
2. betesmarker, med särskilda värden,
3. slåtterängar, med allmänna värden,
4. slåtterängar, med särskilda värden,
5.
fäbodbeten,
6.
skogsbeten,
7. alvarbete på Öland och Gotland.
Åtgärderna ska utföras på samma mark under hela åtagandeperioden. Utöver
dessa markklasser finns enligt 63 § ytterligare markklasser inom utvald miljö som
tillhör denna ersättningsform. En mark kan endast få ersättning för en markklass.
Ersättning lämnas inte för mark som samtidigt får ersättning för restaurering av
betesmarker och slåtterängar.
2 § För Landskapselementen brunn, källa, byggnadsgrund på maximalt 200 m2,
fornlämningslokal, fägata, gärdsgård av trä, jordvall, gropvall, odlingsröse, stentipp,
stenmurar, öppet dike samt överloppsbyggnad på maximalt 200 m2 som uppfyller
definitionen i bilaga 1, får den del av landskapselementen som ligger på den
ersättningsberättigande marken ingå i den ersättningsberättigande arealen.
I den ersättningsberättigande arealen får ingå naturliga impediment i form av
sandområden, stenar och berg i dagen med en sammanhängande areal om mindre än
0,10 hektar. Om den sammanlagda arealen naturliga impediment överstiger
10
procent av skiftesarealen får hela denna areal inte räknas som
ersättningsberättigande areal för markanvändningarna betesmark, slåtteräng eller
skogsbete.
Vad gäller för sambete?
3 § Om länsstyrelsen har godkänt sambete ansvarar varje jordbrukare för att
villkoren uppfylls, i proportion till sin andel av den totala arealen.
Vilka förbud finns?
4 § På den mark för vilken ersättning lämnas för betesmarker och slåtterängar gäller
förbud mot
1. spridning av växtskyddsmedel,
2.
gödsling,
3.
kalkning,
4.
konstbevattning,
5. täkt av sten eller jord, och
17
![](https://lagen.nu/sjvfs/2007:42/sid18.png)
SJVFS 2007:42
6. andra åtgärder som kan skada natur- och kulturmiljövärden.
Länsstyrelsen får besluta om undantag från förbud enligt punkt 2–5 samt tillåta
markstörning om det sker med syfte att bevara områdets natur- och kulturvärden.
5 § Om det finns risk att fornlämningar skadas kan länsstyrelsen besluta om
1. förbud mot hästbete,
2. förbud mot bete vintertid.
Betesmarker, slåtterängar, skogsbeten och alvarbeten
Vilken skötsel krävs för ersättning för betesmarker, slåtterängar, skogsbete och
alvarbete?
6 § De generella skötselvillkoren för betesmark och slåtteräng är följande.
1.
Träd och buskar av igenväxningskaraktär ska hållas borta under hela
åtagandeperioden. På skogsbeten ska träd och buskar av igenväxningskaraktär tas
bort före det första stödårets slut och därefter hållas borta under hela
åtagandeperioden.
2. Marken ska årligen skötas så att ingen skadlig ansamling av förna sker.
3. Betesmarker ska årligen betas av. Ett enstaka år får dock bete ersättas med
slåtter och bortförsel av skörd.
4. Slåtterängar ska årligen slås med klippande eller skärande redskap. Slåttern ska
ske på eftersommaren och skörden ska föras bort. Ängen ska årligen vara städad.
7 § Länsstyrelsen kan besluta om undantag från 6 § punkt 1 under förutsättning att
undantaget skulle gynna förekomsten eller stärka artbeståndet för en hotad art som
finns angiven i ett åtgärdsprogram för hotade arter. Detta förutsätter dock att syftet
med stödet ändå uppnås.
Länsstyrelsen kan ett enskilt år besluta om undantag från eller anpassning av 6 §
punkt 2-4 om exceptionella väderleksförhållanden eller högt vattenstånd gör det
omöjligt att sköta marken enligt regelverket. Ersättningen får anpassas efter den
skötsel som varit möjlig att genomföra.
För slåtterängar som ingår i ett åtagande om skötsel av våtmarker kan
länsstyrelsen besluta om undantag från 6 § punkt 4, avseende bortförande av skörd
om det ökar miljönyttan eller om det är mycket svårt att föra bort skörden.
Betesmarker och slåtterängar med särskilda värden
Vilka betesmarker och slåtterängar kan få ersättning för särskilda värden?
8 § För att betesmarker och slåtterängar ska berättiga till ersättning för särskilda
värden ska följande förutsättningar vara uppfyllda.
1. Marken får endast i liten grad vara påverkad av gödsling eller andra
produktionshöjande åtgärder. Betesmarker med höga kulturhistoriska värden eller
höga biologiska värden som inte är knutna till fältskiktet kan vara måttligt påverkade
av produktionshöjande åtgärder.
2. Marken ska ha höga biologiska värden som visar på långvarig slåtter- eller
beteshävd eller ha höga kulturhistoriska värden. Dessa värden ska kräva särskild
skötsel enligt 9 §.
18
![](https://lagen.nu/sjvfs/2007:42/sid19.png)
SJVFS 2007:42
Länsstyrelsen fattar beslut om vilka marker som berättigar till ersättning för
särskilda värden samt fastställer arealen och skötselvillkoren för dessa marker.
Vilken särskild skötsel krävs för ersättning för betesmarker och slåtterängar med
särskilda värden?
9 § Utöver skötselvillkoren i 6 § ska länsstyrelsen besluta om ett eller flera av
följande särskilda skötselvillkor för betesmarker och slåtterängar med särskilda
värden:
1. förbud mot tillskottsutfodring av betesdjur,
2. när på året bete eller slåtter ska ske,
3. reglering av bete med vissa djurslag,
4.
vilket utseende vegetationen, inklusive träd och buskar, ska ha vid
vegetationsperiodens slut,
5. skötsel och underhåll av kulturhistoriskt värdefulla landskapselement,
6. ett betesfritt respektive slåtterfritt år under åtagandeperioden.
Det särskilda skötselvillkoret under punkt 6 kan beslutas under förutsättning att
det kombineras med något av villkoren i punkt 1-5. Länsstyrelsen får precisera vilka
stödår och i vilken omfattning de särskilda skötselvillkoren ska gälla.
Vilka kompletterande insatser finns för betesmarker och slåtterängar med
särskilda värden?
10 § Länsstyrelsen kan besluta om ersättning för de kompletterande insatserna
lövtäkt på betesmarker med särskilda värden och lieslåtter, efterbete och lövtäkt på
slåtterängar med särskilda värden. Insatserna ska syfta till att bevara och förstärka
natur- och kulturmiljövärden. Länsstyrelsen fastställer omfattningen och villkor.
11 § Länsstyrelsen får besluta om följande villkor för kompletterande insatser:
1.
vilka träd som ska användas som lövtäktsträd samt tidpunkt för och
genomförande av lövtäkten,
2. ersättande av maskinell slåtter med lieslåtter eller andra manuella metoder på
slåtterängar, samt
3. om och när efterbete på slåtterängar ska ske.
Alvarbete och skogsbete
12 § Länsstyrelsen fattar beslut om vilka marker som berättigar till ersättning för
skogsbete och alvarbete. Länsstyrelsen fastställer också arealen och skötselvillkoren
för dessa marker.
Vilken skötsel krävs för alvarbete och skogsbete?
13 § Utöver skötselvillkoren i 6 § punkt 1-3 får länsstyrelsen besluta om ett eller
flera av följande särskilda skötselvillkor för alvarbete och skogsbete:
1. förbud mot tillskottsutfodring av betesdjur,
2. när på året bete ska ske,
3. reglering av bete med vissa djurslag,
19
![](https://lagen.nu/sjvfs/2007:42/sid20.png)
SJVFS 2007:42
4.
vilket utseende vegetationen, inklusive träd och buskar, ska ha vid
vegetationsperiodens slut,
5. skötsel och underhåll av kulturhistoriskt värdefulla landskapselement,
6. ett betesfritt år under åtagandeperioden för alvarbete,
7. hur plockhuggning ska genomföras för skogsbete.
Länsstyrelsen får precisera vilka stödår och i vilken omfattning de särskilda
skötselvillkoren ska gälla.
Fäbodar
Vad kan man få ersättning för?
14 § Ersättning lämnas dels för fäbod i bruk och dels för fäbodbete. Länsstyrelsen
beslutar vilka fäbodar som berättigar till ersättning för fäbod i bruk samt fastställer
skötselvillkor och vilken areal som berättigar till ersättning för fäbodbete. När
länsstyrelsen fastställer arealen för fäbodbeten ska den ta hänsyn till antal djur,
djurslag, fäbodens traditionella användande och andra uppgifter som har betydelse
för åtagandet. När ett flerfäbodsystem som godkänts av länsstyrelsen tillämpas har
kompletterande fäbodar utöver huvudfäboden rätt till en ersättning på 0,25 fäbod i
bruk.
15 § Minsta tillåtna åtagande för fäbodar är 1 fäbod i bruk och 6 hektar fäbodbete.
För att få ett åtagande måste även marken vid fäboden betas med minst 1,5
djurenheter av nötkreatur, får eller get.
Vilken skötsel krävs för fäbodbete?
16 § Fäbodbetet ska årligen skötas med ett betestryck per hektar av minst 0,2
djurenheter, av djurslagen, nötkreatur, får, get eller häst. Djur ska vistas vid den eller
de fäbodar som ingår i jordbrukarens åtagande under hela fäbodsäsongen eller den
tid som länsstyrelsen fastställer. Jordbrukaren ska redovisa vilka djur som har betat
på fäboden under säsongen.
17 § Undantag från 16 § gäller för följande situationer.
1. Om ett av länsstyrelsen godkänt flerfäbodsystem tillämpas och djuren därför
flyttas mellan fäbodarna under säsongen. Ett djur som betar vid en fäbod kan endast
tillgodoräknas en fäbod per säsong.
2. Om djuren under en period efterbetar slåtterängar som ligger vid fäboden.
18 § Länsstyrelsen får bevilja undantag från 16 §, om djuren på grund av särskilda
skäl inte bör vistas på fäboden under delar av säsongen
19 § Länsstyrelsen får besluta om följande särskilda skötselvillkor:
1. reglering av tillskottsutfodring av betesdjur,
2. när på året bete ska ske,
3. reglering av bete med vissa djurslag.
Länsstyrelsen beslutar vilka stödår och i vilken omfattning de särskilda
skötselvillkoren ska gälla
20
![](https://lagen.nu/sjvfs/2007:42/sid21.png)
SJVFS 2007:42
Natur- och kulturmiljöer i odlingslandskapet
Vad kan man få ersättning för?
20 § Ersättning lämnas för skötsel av alla värdefulla landskapselement på eller i
anslutning till åkermarken inom en åtagandeenhet.
För att ett landskapselement ska anses ligga i anslutning till åkermark ska det ha
gemensam ren med åkern.
21 § Ersättningsberättigande värdefulla landskapselement definieras i bilaga 1.
Vilken skötsel krävs?
22 § Landskapselement inom en åtagandeenhet ska skötas enligt följande.
1. Träd och buskar av igenväxningskaraktär får inte finnas på landskapselementen
eller deras renar.
2. Anlagda landskapselement ska underhållas på det sätt som anges i bilaga 2.
3. Upplag och avfall får inte finnas på landskapselementen eller deras renar.
Vad får länsstyrelsen besluta om?
23 § Länsstyrelsen får besluta om:
1. när och hur marken ska betas,
2. att särskilda skötselvillkor ska gälla för landskapselement bestående av träd,
samt
3. att enstaka landskapselement eller delar av landskapselement ska undantas från
åtagandet om ett undantag från skötsel enligt 22 § skulle gynna förekomsten eller
stärka artbeståndet för en hotad art som finns angiven i ett åtgärdsprogram för hotade
arter. Detsamma gäller om utebliven skötsel bättre skulle kunna bevara
landskapselementets natur- eller kulturvärde.
Vilka förbud finns?
24 § På åkermark inom en åtagandeenhet är det inte tillåtet att:
1. bedriva sten- eller jordtäkt eller annan liknande verksamhet,
2. tippa sten eller massor på landskapselementen eller deras renar, eller
3. ta marken ur produktion av andra skäl än miljöskäl.
25 § På landskapselement och deras renar är det inte tillåtet att:
1. sprida växtskyddsmedel, samt
2. vidta andra åtgärder som kan skada natur- och kulturmiljövärden.
Det är inte heller tillåtet att förstöra eller ta bort landskapselement som ingår i
åtagandet.
21
![](https://lagen.nu/sjvfs/2007:42/sid22.png)
SJVFS 2007:42
Hotade husdjursraser
Vilka raser kan man få ersättning för?
26 § Följande raser berättigar till ersättning:
Nötkreatur:
Fjällko
Rödkulla
Allmogeko: väneko, ringamålako och bohuskulla
Får:
Gutefår
Ryafår
Svenskt finullsfår
Allmogefår: skogsfår, dala pälsfår och roslagsfår
Getter:
Svensk
lantrasget
Allmogeget: göingeget och jämtget
Svin:
Linderödsvin
Kastrerade djur berättigar inte till ersättning.
Vilka är kraven för renrasighet?
27 § Renrasighet ska styrkas med härstamningsuppgifter som är grundade på
officiell husdjurskontroll eller med genbanksintyg.
28 § Djur som har berättigat till miljöstöd för utrotningshotade husdjursraser
1995 - 2000 eller 2001 - 2006 berättigar även fortsättningsvis till ersättning.
29 § Med renrasiga fjällkor och rödkullor menas djur vars mor, far och morfar till
minst 87,5 procent tillhör rasen i fråga.
Till renrasiga fjällkor och rödkullor räknas också djur vars far till minst
87,5 procent tillhör rasen i fråga och vars mor tidigare berättigat till miljöersättning.
30 § Med renrasiga gutefår, ryafår och svenskt finullsfår menas djur vilka har känd
härstamning av samma ras i fyra generationer.
31 § Hondjur får endast betäckas eller semineras med renrasiga handjur av samma
ras.
Anslutning och rapportering till härstamnings- och hälsokontroll
32 § Besättningar med allmogekor, allmogegetter och linderödssvin ska under hela
åtagandeperioden vara anslutna till genbanksverksamhet. Övriga besättningar med
djur ska under hela åtagandeperioden vara anslutna till officiell husdjurskontroll med
avseende på härstamningskontroll.
Sökanden ska rapportera in djurens fullständiga härstamning och följa de regler
som gäller för årlig rapportering till respektive genbanksverksamhet eller officiell
husdjurskontroll.
33 § Alla djur ska vara individmärkta.
22
![](https://lagen.nu/sjvfs/2007:42/sid23.png)
SJVFS 2007:42
34 § Besättningar med får ska vara anslutna till förenklad kontroll eller program för
bekämpning av viruset Maedi-Visna.
Vilka är ålderskraven för får, getter och svin?
35 § Får och getter ska ha satts in i avel för att berättiga till ersättning. Galtar ska
vara över 6 månader och insatta i avel, gyltor ska vara betäckta för att berättiga till
ersättning. Villkoren ska vara uppfyllda före hållandeperioden börjar.
Hur lång är hållandeperioden för får, getter och svin?
36 § Hållandeperioden för får, getter och svin är två månader. Det innebär att
sökanden i minst två månader ska hålla minst det antal djurenheter som anges i
ansökan om utbetalning. Hållandeperioden börjar dagen efter det att ansökan om
utbetalning kommit in till Jordbruksverket.
Hur får ersättningsberättigande får, getter och svin bytas ut?
37 § Får, getter och svin som angivits i ansökan om utbetalning kan bytas ut mot
andra ersättningsberättigande får, getter eller svin under hållandeperioden. Bytet ska
göras inom 10 dagar från det att de utbytta djuren togs från företaget.
Jordbruksverket ska informeras inom 5 arbetsdagar efter det att djuren ersatts.
Antalet djurenheter får genom bytet inte bli mindre än det som angivits i ansökan om
utbetalning.
Hur beräknas antalet nötkreatur?
38 § Uppgifter om nötkreatur som ska utgöra underlag för utbetalning av ersättning
hämtas ur det Centrala nötkreatursregistret (CDB).
Räkningsperioden löper från och med den 1 augusti året före ansökningsåret till
och med den 31 juli ansökningsåret.
39 § Jordbrukaren kan bara tillgodoräkna sig de nötkreatur som finns redovisade på
den angivna produktionsplatsen och som är anmälda till CDB när underlag för
beräkning hämtas ur registret.
Ett djur får endast tillgodoräknas en jordbrukare vid ett och samma
räkningstillfälle. Den dag ett djur rapporteras ut från en produktionsplats anses djuret
tillhöra den utrapporterande produktionsplatsen.
Under förutsättning att det inte beror på jordbrukaren kan stödmyndigheten medge
att ett djur som inte är anmält till CDB får räknas, om det finns särskilda skäl.
Stöd till rasbevarande husdjursföreningar
40 § Stöd till rasföreningar för bevarande av utrotningshotade husdjursraser kan ges
till rasföreningar som har av Jordbruksverket godkända avelsplaner för bevarandet av
de utrotningshotade svenska husdjursraser som finns upptagna på gemenskapens lista
eller på listan för nationellt bevarande.
Stödet ges i syfte att skydda husdjursraser från genetisk utarmning och utrotning.
23
![](https://lagen.nu/sjvfs/2007:42/sid24.png)
SJVFS 2007:42
Utvald miljö
41 § I utvald miljö ingår följande:
1. miljöinvestering enligt faktiska kostnader: restaurering av betesmarker och
slåtterängar,
2. miljöinvestering enligt faktiska kostnader: anläggning och restaurering av
våtmarker,
3.
regional
kompletterande
markklass till miljöersättningen för betesmarker och
slåtterängar: restaurering av betesmarker och slåtterängar,
4.
regional
kompletterande
markklass till miljöersättningen för betesmarker och
slåtterängar: mosaikbetesmarker, och
5. regional kompletterande insats tillhörande miljöersättningen för betesmarker
och slåtterängar: särskild skötsel av fäbodbete
Vad är syftet med ersättningen?
42 § Ersättning lämnas för att bevara och förstärka hävdbetingad biologisk mångfald
och kulturhistoriska värden i odlingslandskapet och för att minska
växtnäringsläckage från jordbruket. Ersättning kan också lämnas för insatser som
bidrar till att förstärka sociala och rekreativa värden.
Prioritering
43 § Ersättning lämnas endast för insatser och objekt som stödmyndigheten
prioriterar enligt sin genomförandestrategi.
Miljöinvesteringar
Vad gäller för beslut om ersättning och utbetalning av ersättning?
44 § Beslut om ersättning ska innehålla villkor för ersättningen och en fastställd
projektplan.
45 § Stödmottagaren ska följa den fastställda planen. Stödmottagaren ska genast
meddela stödmyndigheten skriftligen om projektet avbryts eller försenas. Detsamma
gäller om projektets inriktning, budget eller finansieringsplan ändras jämfört med
beslutet om ersättning, eller om annan väsentlig ändring inträffar.
Vilka kostnader är stödberättigande?
46 § Faktiska kostnader och övriga resurser kan vara stödberättigande. Utbetalning
av ersättning får dock inte överstiga de faktiska kostnaderna.
47 § Endast sådana kostnader och resurser som rör projektplanen och som ingår i den
fastställda projektplanen kan vara stödberättigande. Med undantag för kostnader och
resurser för att ta fram en projektplan kan bara kostnader och resurser som har
uppkommit och betalats från det att ansökan kommit in till stödmyndigheten vara
stödberättigande.
Arbete som utförs med egna maskiner eller redskap utgör faktiska kostnader som
kan vara stödberättigande. Rättegångskostnader är inte stödberättigande.
24
![](https://lagen.nu/sjvfs/2007:42/sid25.png)
SJVFS 2007:42
Hur stor är ersättningen?
48 § Den stödberättigande kostnaden för eget arbete får högst uppgå till 175 kronor
per timme inklusive sociala avgifter eller egenavgifter.
49 § Ersättning får lämnas med högst 90 procent av den stödberättigande kostnaden.
Stödmyndigheten får sätta ned denna procentsats för regionen som helhet samt i ett
enskilt beslut.
Hur betalas ersättningen ut?
50 § Ersättning upp till 80 procent av det maximala stödbeloppet enligt beslutet om
stöd får betalas ut före godkänd slutbesiktning. Om det finns särskilda skäl får en
större del betalas ut. Den kvarvarande delen av stödet betalas ut efter godkänd
slutbesiktning.
Miljöinvestering enligt faktiska kostnader: Restaurering av betesmarker och
slåtterängar
Vad är syftet med ersättningen?
51 § Syftet med ersättningen är att återställa den hävdbetingade biologiska
mångfalden och de kulturhistoriska värdena i betesmarker, slåtterängar, alvarbeten,
skogs- och fäbodbeten samt mosaikbeten som förlorat sin hävd.
Vilka krav ställs för att få ersättning?
52 § Ersättning lämnas endast till restaurering av mark som tidigare har brukats som
betesmark, slåtteräng, alvarbete, skogsbete, fäbodbete eller mosaikbete. Ersättning
lämnas inte för restaurering av mark som redan uppfyller förutsättningarna för
ersättning enligt det nya landsbygdsprogrammet (miljöersättningen för betesmarker
och slåtterängar) för den aktuella markklassen. Ersättning lämnas inte heller för mark
som omfattas eller har omfattats av någon form av stöd till miljövänligt jordbruk
enligt 2
kap 5
§ förordningen (2000:577) om stöd för miljö- och
landsbygdsutvecklingsåtgärder för aktuell markklass. Däremot kan ersättning lämnas
för restaurering av mark om målet är att uppfylla kraven för särskild skötsel av
fäbodbete. Detta gäller även om marken skulle kunna uppfylla kraven för fäbodbete
eller har fått ersättning för fäbodbete tidigare.
53 § För att berättiga till stöd ska områdets areal uppgå till minst 0,1 hektar.
54 § Följande förutsättningar ska vara uppfyllda för det område som ska restaureras:
1. området ska vara ohävdat eller igenvuxet,
2.
marken får endast i liten grad vara påverkad av gödsling eller andra
produktionshöjande åtgärder. Betesmarker med höga kulturhistoriska värden eller
höga biologiska värden som inte är knutna till fältskiktet kan vara måttligt påverkade
av produktionshöjande åtgärder, samt
3.
marken ska ha höga kulturhistoriska värden, innehålla rester av eller
restpopulationer av vegetationstyper, växt- eller djurarter som visar på långvarig
25
![](https://lagen.nu/sjvfs/2007:42/sid26.png)
SJVFS 2007:42
slåtter- eller beteshävd eller ha stora förutsättningar att återfå djurarter som är
beroende av slåtter eller beteshävd.
55 § Länsstyrelsen fastställer arealen och villkoren i en projektplan.
56 § Länsstyrelsen ska i planen besluta om följande:
1. om marken ska restaureras till slåtteräng, betesmark, alvarbete, skogsbete eller
fäbodbete,
2. vilka åtgärder som ska utföras för att restaurera markvegetationen,
3. vilka åtgärder som ska utföras för att framhäva och stärka kulturspår,
4. vilka åtgärder som ska utföras för att ta tillvara den årliga tillväxten på de ytor
som fortfarande bär hävdbetingad vegetation, t.ex. i vilken omfattning
restaureringsbete eller restaureringsslåtter ska ske,
5. vilka åtgärder som ska utföras för att restaurera och sköta förekommande
hävdpräglade träd och buskar,
6 vilka åtgärder som ska utföras för att restaurera och underhålla diken och
fördämningar i slåtterängar som ska restaureras till de typer av våtslåtterängar som
tidigare varit damm- eller silängar,
7. när de olika åtgärderna ska göras inom restaureringsperioden.
Projektplanen ska även innehålla en beskrivning av befintliga natur- och
kulturmiljövärden. Åtgärderna ska inte påbörjas förrän ansökan är inkommen och
länsstyrelsen gett tillstånd till att påbörja åtgärderna.
57 § I minst fem år ska den areal som fastställs vid slutbesiktning brukas enligt
följande villkor:
1. träd och buskar av igenväxningskaraktär ska hållas borta,
2. marken ska årligen skötas så att ingen skadlig ansamling av förna kan ske,
3. betesmarker ska årligen betas av. Ett enstaka år får dock bete ersättas med
slåtter och bortförsel av skörd,
4. slåtterängar ska årligen slås med klippande eller skärande redskap. Slåttern ska
ske på eftersommaren och skörden ska föras bort. Ängen ska årligen vara städad, och
5. vid fäbodbete ska bete ske årligen.
Detta ska göras från och med året efter att marken är färdigrestaurerad.
Vilka förbud finns?
58 § För mark, för vilken stöd beviljats, gäller förbud mot följande:
1. spridning av kemiska växtskyddsmedel,
2.
gödsling,
3.
kalkning,
4. konstbevattning,
5. täkt av sten eller jord, och
6. andra åtgärder som kan skada markens natur- och kulturvärden.
26
![](https://lagen.nu/sjvfs/2007:42/sid27.png)
SJVFS 2007:42
Miljöinvestering enligt faktiska kostnader: Anläggning och restaurering av
våtmarker
Syftet med ersättningen
59 § Ersättning lämnas i första hand för åtgärder som renar växtnäring som läckt
från jordbruksmark eller gynnar den biologiska mångfalden i odlingslandskapet.
Ersättning kan även ges för åtgärder som förbättrar möjligheten för allmänhetens
rekreation.
Villkor
60 § Våtmarken ska, senast från och med året efter att våtmarken godkänts vid
slutbesiktning, omfattas av ett 5-årigt åtagande om miljöersättning för våtmarker
enligt 2 kap. 15 § förordningen om stöd för landsbygdsutvecklingsåtgärder. Detta
krav gäller inte för restaurerade våtmarker om länsstyrelsen bedömer att markens
alternativvärde inte har minskat genom åtgärden och att naturvärdena inte gynnas av
ett sådant skötselåtagande.
Våtmarker eller delar av våtmarker som inte kan omfattas av ett åtagande om
miljöersättning ska förbli våtmark i minst tjugo år räknat från året efter godkänd
slutbesiktning.
Om det finns särskilda skäl, kan länsstyrelsen besluta om undantag från villkoren
enligt denna paragraf.
Ersättningsbelopp
61 § För varje enskild våtmark får ersättningen uppgå till högst 200 000 kronor per
hektar i Östergötland, Kalmar, Gotlands, Blekinge, Skåne, Halland och Västra
Götalands län. För övriga län får ersättning för en våtmark ges med högst 100 000
kronor per hektar. Ersättningsbeloppet beräknas utifrån den våtmarksareal som
angetts i beslutet om ersättning.
Miljöersättningar inom utvald miljö
62 § Stödmyndigheten kan sätta ned ersättningsnivån inom en insats inom utvald
miljö i sin region. Samma nivå ska gälla hela länet, eller för sametinget hela
regionen, och hela programperioden. Om ersättningsnivån sätts ned ska den gällande
ersättningsnivån anges i genomförandestrategin.
Regionala markklasser till miljöersättning för betesmarker och slåtterängar
63 § Följande markklasser räknas som markklasser utöver de som nämns i 3 kap 1 §.
Dessa markklasser ligger inom utvald miljö men tillhör miljöersättningen för
betesmarker och slåtterängar:
1. betesmarker och slåtterängar under restaurering, och
2. mosaikbetesmarker och andra gräsfattiga marker.
27
![](https://lagen.nu/sjvfs/2007:42/sid28.png)
SJVFS 2007:42
64 § Om länsstyrelsen har godkänt sambete ansvarar varje jordbrukare, i proportion
till sin andel av den totala arealen, för att villkoren uppfylls.
Vilka förbud finns?
65 § På den mark, för vilken ersättning beviljats, gäller förbud mot följande:
1. spridning av växtskyddsmedel,
2. gödsling,
3. kalkning,
4. täkt av sten eller jord,
5. konstbevattning, och
6. andra åtgärder som kan skada markens natur- och kulturvärden.
Länsstyrelsen får besluta om undantag från förbud enligt punkt 2–5 samt tillåta
markstörning om det sker med syfte att bevara områdets natur- och kulturvärden.
66 § Om det finns risk att fornlämningar skadas får länsstyrelsen besluta om
1. förbud mot hästbete, och
2. förbud mot bete vintertid.
Restaurering av betesmarker och slåtterängar
Vad kan man få ersättning för?
67 § Ersättning kan lämnas för åtgärder med syfte att återställa den hävdbetingade
biologiska mångfalden och de kulturhistoriska värdena i betesmarker, slåtterängar
skogsbeten, fäbodbeten, alvarbeten eller mosaikmarksbeten som förlorat sin hävd.
Åtgärderna ska genomföras på samma mark under hela åtagandeperioden.
68 § Länsstyrelsen fastställer arealen för de marker som omfattas av
restaureringsklassen. Länsstyrelsen fastställer också en plan för restaurering av
betesmarker och slåtterängar enligt 56 §. Det ska framgå av planen vilka stödår och i
vilken omfattning de olika åtgärderna ska genomföras.
Vilka krav ställs för att få ersättning?
69 § För att få ersättning ska stödmottagaren uppfylla kraven i 52-54 och 57 §§.
Slutbesiktning
70 § Före sista utbetalningen ska länsstyrelsen göra en slutbesiktning.
Mosaikbetesmarker och andra gräsfattiga marker
Vad kan man få ersättning för?
71 § Ersättning för bevarande av betesmarker och slåtterängar kan lämnas för
åtgärder som bevarar och förstärker hävdberoende natur- och kulturmiljövärden i
28
![](https://lagen.nu/sjvfs/2007:42/sid29.png)
SJVFS 2007:42
mosaikbetesmark inklusive andra gräsfattiga hävdberoende marker. Åtgärderna ska
genomföras på samma mark under hela åtagandeperioden.
72 § För att en mark ska berättiga till ersättning för mosaikbetesmark och andra
gräsfattiga hävdberoende marker ska följande villkor vara uppfyllda.
1. Marken ska antingen vara en mosaikbetesmark eller en annan gräsfattig
hävdberoende mark.
2. Mosaikbetesmarken ska uppfylla definitionen för betesmark eller skogsbete
förutom att den har ett så stort inslag av naturliga impediment i form av
sandområden, stenar och berg i dagen att marken inte berättigar till full ersättning
enligt 3 kap. 2 § andra stycket.
3.
Andra gräsfattiga marker ska uppfylla definitionen för betesmark eller
skogsbete förutom att de har så pass mycket träd och buskar att de antingen inte kan
räknas som betesmark eller skogsbete eller inte uppfyller skötselvillkoren i
3 kap. 6 §.
Markerna ska ha höga biologiska värden som är beroende av bete. De ska också
ha ett så pass stort inslag av träd och buskar att marken inte kan uppfylla definitionen
eller skötselvillkoren för betesmarker eller skogsbeten inom ersättningen för
betesmarker och slåtterängar utan att dessa värden skadas. Mark som berättigar till
någon annan markklass eller som bör restaureras till någon annan markklass får inte
räknas som gräsfattiga hävdberoende marker.
73 § Länsstyrelsen fastställer arealen och skötselvillkoren för de marker som
omfattas av insatsen.
Vilken skötsel krävs?
74 § De generella skötselvillkoren är följande:
1.
träd och buskar av igenväxningskaraktär ska hållas borta på
mosaikbetesmarkerna och regleras i planen för andra gräsfattiga marker,
2. marken ska årligen skötas så att ingen skadlig ansamling av förna sker, och
3. marken ska årligen betas av. Ett enstaka år får dock bete ersättas med slåtter
och bortförsel av skörd.
Länsstyrelsen kan ett enskilt år besluta om undantag från punkt
1 under
förutsättning att skötseln skulle skada en hotad art om syftet med ersättningen ändå
uppnås.
Länsstyrelsen kan ett enskilt år besluta om undantag från eller anpassning av
punkt 2-3 om exceptionella väderleksförhållanden omöjliggör skötseln. Ersättningen
får anpassas efter den skötsel som varit möjlig att genomföra.
75 § Utöver skötselvillkoren i 74 § kan länsstyrelsen besluta om ett eller flera av
följande särskilda skötselvillkor:
1. förbud mot tillskottsutfodring av betesdjur,
2. när på året bete eller slåtter ska ske,
3. reglering av bete med vissa djurslag,
4.
vilket utseende vegetationen, inklusive träd och buskar, ska ha vid
vegetationsperiodens slut,
29
![](https://lagen.nu/sjvfs/2007:42/sid30.png)
SJVFS 2007:42
5. skötsel och underhåll av kulturhistoriskt värdefulla landskapselement,
6. ett betesfritt respektive slåtterfritt år under åtagandeperiod,
7. hur plockhuggning ska genomföras.
Det särskilda skötselvillkoret under punkt 6 kan sättas under förutsättning att det
kombineras med något av villkoren 1-5 eller 7. Länsstyrelsen får precisera vilka
stödår och i vilken omfattning de särskilda skötselvillkoren ska gälla.
Regionala kompletterande insatser till miljöersättning för betesmarker
och slåtterängar
Särskild skötsel av fäbodbete
Vad kan man få ersättning för?
76 § Länsstyrelsen kan besluta om den regionala kompletterande insatsen särskild
skötsel av fäbodbete. Insatsen ska syfta till att ytterligare bevara och förstärka
fäbodbetets natur- och kulturmiljövärden. Ersättningen är en regionalt
kompletterande insats som lämnas på mark med fastställt fäbodbete som omfattas av
ett åtagande i miljöersättningen för betesmarker och slåtterängar. Länsstyrelsen får
fastställa maximalt 10 hektar särskild skötsel av fäbodbete vid var och en av
jordbrukarens ersättningsberättigade fäbodar. För ett åtagande som har mindre än
10 hektar fastställt fäbodbete får länsstyrelsen fastställa maximalt 2 hektar särskild
skötsel av fäbodbete.
77 § För att berättiga till ersättning för särskild skötsel av fäbodbete ska följande
förutsättningar vara uppfyllda:
1. marken ska vara öppen fäbodvall eller bestå av fäbodskog,
2. marken ska ha höga biologiska värden som visar på långvarig fäboddrift eller
höga kulturhistoriska värden. Dessa värden ska kräva särskild skötsel enligt 78 §
eller 79 §,
3. fäbodskogen ska ha en markvegetation med inslag av gräs, örter och ris som är
dugliga som foder. Trädbeståndet ska till övervägande del vara spontant uppkommet
och ha inslag av gamla träd eller på annat sätt visa på lång kontinuitet i trädskiktet.
Vilken skötsel krävs?
78 § Träd och buskar av igenväxningskaraktär ska tas bort innan första stödårets slut
och därefter hållas borta under hela åtagandeperioden.
79 § Utöver skötselvillkoren i 78 § kan länsstyrelsen besluta om ett eller flera av
följande särskilda skötselvillkor:
1.
vilket utseende vegetationen, inklusive träd och buskar, ska ha vid
vegetationsperiodens slut,
2. skötsel och underhåll av kulturhistoriskt värdefulla landskapselement, och
hur plockhuggning ska genomföras.
Länsstyrelsen får precisera vilka stödår och i vilken omfattning de särskilda
skötselvillkoren ska gälla.
30
![](https://lagen.nu/sjvfs/2007:42/sid31.png)
SJVFS 2007:42
80 § Om ersättning lämnas för fäbodbete och särskild skötsel av fäbodbete för
samma mark ska avdrag för ej uppfyllda villkor beräknas för den sammanlagda
ersättningen för arealen.
4 kap.
VALLODLING
Vad kan man få grundersättning för?
1 § Grundersättning lämnas för odling av flerårig slåtter- och betesvall eller frövall
som sköts enligt villkoren för ersättningen.
Vilka villkor finns för grundersättning?
2 § Villkoren för grundersättning är följande:
1. vallen ska ligga obruten minst tre vintrar i följd och under minst mellanliggande
två odlingssäsonger skötas enligt punkt 2 och 3,
2. vallen ska årligen betas eller slås och skörden ska föras bort, samt
3. inga kemiska växtskyddsmedel får spridas på vallen.
Vad kan man få tilläggsersättning för?
3 § Tilläggsersättning lämnas för slåtter- och betesvall inom stödområdena 1-5, som
får grundersättning och för så stor areal som motsvaras av jordbrukarens innehav av
nötkreatur, tackor och getter.
Hur ska tilläggsersättning beräknas för företag med slåtter- och betesvall inom
flera stödområden inom vilka tilläggsersättning lämnas?
4 § För företag med vall inom mer än ett stödområde gäller följande. Djurinnehavet
tillgodoräknas i första hand mark i området med högst ersättningsnivå. Återstående
djurinnehav tillgodoräknas mark i övriga stödområden efter fallande ersättningsnivå.
5 § Företag med vall inom flera stödområden, för vilka olika arealfaktorer
tillämpas, får ersättning enligt den arealfaktor som används för det stödområde där
företagets brukningscentrum ligger.
Om brukningscentrum ligger utanför ett stödområde inom vilket tilläggsersättning
lämnas, tillämpas den arealfaktor som gäller för stödområde 5.
Vilka är kraven på djurhållning och redovisning av djur?
6 § Jordbrukaren ska i ansökan om utbetalning ange det antal tackor och getter som
utgör underlag för utbetalning av ersättning. Minst det antal djur som anges i
redovisningen ska hållas av jordbrukaren under en period av minst två månader
räknat från dagen efter det att ansökan om utbetalning kommit in till länsstyrelsen.
7 § Med tackor och getter avses de hondjur som har satts in i avel eller som är äldre
än ett år. Villkoret ska ha uppfyllts senast under hållandeperioden för ansökningsåret.
31
![](https://lagen.nu/sjvfs/2007:42/sid32.png)
SJVFS 2007:42
Hur får ersättningsberättigande tackor och getter bytas ut?
8 § Tackor och getter som angivits i ansökan om utbetalning kan bytas ut mot andra
ersättningsberättigande tackor eller getter under hållandeperioden. Bytet ska göras
inom 10 dagar från det att de utbytta djuren togs från företaget. Antalet djurenheter
får genom bytet inte bli mindre än det som angivits i ansökan om utbetalning.
Hur beräknas antalet nötkreatur?
9 § Uppgifter om nötkreatur som ska utgöra underlag för utbetalning av ersättning
hämtas ur det Centrala nötkreatursregistret (CDB).
Räkningsperioden löper från och med den 1 augusti året före ansökningsåret till
och med den 31 juli ansökningsåret.
10 § Jordbrukaren kan bara tillgodoräkna sig de nötkreatur som finns redovisade på
den angivna produktionsplatsen och som är anmälda till CDB när underlag för
beräkning hämtas ur registret.
Ett djur får endast tillgodoräknas en jordbrukare vid ett och samma
räkningstillfälle. Den dag ett djur rapporteras ut från en produktionsplats anses djuret
tillhöra den utrapporterande produktionsplatsen.
Under förutsättning att det inte beror på jordbrukaren kan stödmyndigheten medge
att ett djur som inte är anmält till CDB får räknas, om det finns särskilda skäl.
5 kap.
MILJÖANPASSAT JORDBRUK
Ekologiska produktionsformer
Allmänna regler för växtodling och djurhållning
1 § Genetiskt modifierade organismer eller produkter som härletts ur sådana
organismer får inte användas, med undantag av veterinärmedicinska läkemedel.
Vilka krav finns för att få ersättning för certifierad produktion?
2 § För att få ersättning för certifierad ekologisk produktion ska det företag eller den
person som ansluter produktionen till ett godkänt kontrollorgan ha anslutit sig senast
på sista ansökningsdagen för stödåret genom att ha skrivit under och kommit in med
ett anslutningsavtal till ett godkänt kontrollorgan.
3 § Om jordbrukaren ansöker om ersättning för certifierad ekologisk växtodling, ska
all mark och minst lika stor areal som ingår i jordbrukarens åtagande eller ansökan
om åtagande omfattas av certifiering för ekologisk produktion senast från och med
den 15 juni samma stödår.
Om jordbrukaren ansöker om ersättning för certifierad ekologisk djurhållning, ska
all djurhållning som ingår i jordbrukarens ansökan om utbetalning omfattas av
certifiering för ekologisk produktion senast från och med den 15 juni samma stödår.
32
![](https://lagen.nu/sjvfs/2007:42/sid33.png)
SJVFS 2007:42
Under förutsättning att anmälan om djurhållning har kommit in till kontrollorganet
senast den 15 juni får länsstyrelsen tillåta att karensperioden för djurhållningen
påbörjas senast från och med den 1 september.
4 § För att vara berättigad till ersättning för certifierad ekologisk produktion ska den
person som står för certifieringen medge, att anslutningen till ett godkänt
kontrollorgan får kontrolleras. Detta gäller också anslutningens omfattning och de
resultat av kontrollorganets kontroller som har betydelse för bedömning av om
villkoren för ersättningen har uppfyllts. Den sökande ska se till att information och
handlingar från det godkända kontrollorganet lämnas till länsstyrelsen och
Jordbruksverket inom begärd tid.
5 § Från och med den 1 januari 2008 gäller att jordbrukare som söker ersättning för
certifierad produktion ska följa rådets förordning (EEG) nr 2092/917.
Kontroll
6 § Jordbrukaren ska göra det möjligt för länsstyrelsen att kontrollera de uppgifter
som jordbrukaren lämnar mot bokföring, verifikationer, stödjande dokument eller
motsvarande.
Ekologisk odling
7 § De jordbruksskiften som ingår i åtagande för ekologiska produktionsformer ska
vara klart åtskilda från mark som inte odlas ekologiskt.
8 § För att berättiga till ersättning ska grödan odlas med sikte på god skörd och för
det syfte som grödan har redovisats för. Energiproduktion är inte någon godkänd
användning. Oljeväxter, oljelin, bruna bönor, konservärtor och frövall ska odlas för
att tröskas. Spannmål och proteingrödor ska odlas för att tröskas eller ensileras.
9 § För att berättiga till ersättning för ekologisk odling ska grönfoder bestå av
ettåriga lantbruksgrödor och vara duglig som foder till lantbruksdjur. Vallgräs och
vallbaljväxter får endast ingå som insådd. Med vallgräs avses även rajgräs.
Vilka uppgifter om växtodling ska dokumenteras?
10 § Vid kontroll ska följande dokumenterade uppgifter finnas tillgängliga:
1.
växtföljder,
2. ursprung, behandling och datum för sådd eller plantering av föröknings-
material,
3.
ursprung, mängd och datum för spridning av tillförda gödsel- och
jordförbättringsmedel,
4. ursprung, mängd och datum för spridning av tillförda växtskyddsmedel, samt
5. vilka andra växtskyddsåtgärder som vidtagits i odlingen.
7 EGT L198, 22.7.1991, s 1 (Celex 31991R2092)
33
![](https://lagen.nu/sjvfs/2007:42/sid34.png)
SJVFS 2007:42
Hur ska jordbrukaren göra för att bibehålla eller höja markens bördighet?
11 § Markens bördighet och biologiska aktivitet ska behållas eller höjas, i första
hand genom att följande åtgärder vidtas, som behövs för odling med sikte på god
skörd:
1. odling av ettåriga gröngödslingsgrödor, baljväxtrika vallar eller växter med
djupt rotsystem i lämplig växtföljd,
2. tillförsel av stallgödsel från ekologisk djurhållning, samt
3. tillförsel av annat organiskt material, komposterat eller inte, från företag som
odlar ekologiskt.
Vilka gödsel- och jordförbättringsmedel får användas?
12 § Om näringstillförsel enligt 11 § inte är tillräcklig för att hålla växterna i
växtföljden friska och produktionsdugliga eller för att hålla marken i god kondition,
får de gödsel- eller jordförbättringsmedel som anges i bilaga 2 del A i rådets
förordning (EEG) nr 2092/918 användas. Utöver åtgärder som nämns i 11 § får
endast dessa produkter användas och endast på de villkor som anges.
Förhandsprövning krävs inte. I de fall förhandsprövning ska göras enligt rådets
förordning (EEG) nr 2092/919 ska jordbrukaren vid kontroll kunna visa att det har
funnits behov av att använda produkten.
Preparat för jordförbättring och kompostering
13 § Preparat av mikroorganismer får användas för att förbättra jordens bördighet
och biologiska aktivitet samt för att stimulera komposteringsprocessen.
Hur ska växtskyddsproblem förebyggas och åtgärdas?
14 § Växtskadegörare ska i första hand bekämpas genom en lämplig kombination av
följande åtgärder som behövs för odling med sikte på god skörd:
1. val av lämpliga arter och sorter,
2. odling i lämplig växtföljd,
3.
mekanisk
bearbetning,
4. flamning och ångning,
5.
utsättning och gynnande av växtskadegörarnas naturliga fiender eller
konkurrenter, samt
6. användning av fällor och fångstanordningar.
Förutom åtgärderna i första stycket, får endast de växtskyddsmedel som anges i
bilaga 2 del B i rådets förordning (EEG) nr 2092/9110 användas och endast på de
villkor som anges där. Förhandsprövning krävs inte. I de fall förhandsprövning ska
göras enligt rådets förordning (EEG) nr 2092/9111 ska jordbrukaren vid kontroll
kunna visa att det har funnits behov av att använda produkten.
8 EGT L 198, 22.7.1991, s 1 (Celex 31991R2092)
9 EGT L 198, 22.7.1991, s 1 (Celex 31991R2092)
10 EGT L 198, 22.7.1991, s 1 (Celex 31991R2092)
11 EGT L 198, 22.7.1991, s 1 (Celex 31991R2092)
34
![](https://lagen.nu/sjvfs/2007:42/sid35.png)
SJVFS 2007:42
Vilket förökningsmaterial ska användas?
15 § Förökningsmaterial ska vara ekologiskt odlade. Detta innebär att
förökningsmaterial av:
1. ettåriga grödor ska härstamma från växtmaterial som odlats ekologiskt i
åtminstone en generation, samt
2. fleråriga grödor ska härstamma från växtmaterial som odlats ekologiskt i
åtminstone två odlingssäsonger.
I de fall ekologiskt odlat förökningsmaterial inte finns att tillgå kan
Jordbruksverket ge dispens från dessa krav.
Vilka särskilda villkor finns för hampa?
16 § Jordbrukare kan få ersättning för hampa endast om följande villkor enligt
kommissionens förordningar (EG) nr 795/200412 och (EG) nr 796/200413 har
uppfyllts:
1. utsädet ska vara certifierat,
2. sorten ska finnas på listan över godkända hampsorter, och
3. länsstyrelsen ska senast den 30 juni stödåret ha fått in etikett från utsädesför-
packningen samt uppgift om sort och utsädesmängd för de skiften där hampa odlas.
Vilka särskilda villkor finns för frövall?
17 § Jordbrukaren ska kunna visa att skörden från frövall har rensats och använts till
utsäde. En frövall får endast bestå av en art av vallbaljväxter eller vallgräs.
Vilka särskilda villkor finns för frukt- och bärodling?
18 § För att en fruktodling ska vara ersättningsberättigande, ska den, ha minst 400
träd per hektar äpple (Malus spp.), päron (Pyrus spp.), plommon eller körsbär
(Prunus spp.). Odling av surkörsbär (Prunus cerasus) ska ha minst 300 träd per
hektar.
19 § För att en bärodling ska vara ersättningsberättigande ska den ha minst
1. 30 000 plantor per hektar smultron (Fragaria vesca) eller lingon (Vaccinium
vitis-idaea),
2. 20 000 plantor per hektar jordgubbar (Fragaria ananassa), tranbär (Vaccinium
spp.) eller åkerbär (Rubus arcticus, R x stellarcticus),
3. 3 000 plantor per hektar hjortron (Rubus chamaemorus),
4. 2 000 plantor per hektar hallon, björnbär eller björnbärskorsningar (Rubus
spp.),
12 Kommissionens förordning (EG) nr 795/2004 av den 21 april 2004 om tillämpningsföreskrifter för det system med samlat
gårdsstöd som föreskrivs i rådets förordning (EG) nr 1782/2003 om upprättande av gemensamma bestämmelser för system för
direktstöd inom den gemensamma jordbrukspolitiken och om upprättande av vissa stödsystem för jordbrukare (EGT L 141,
30.4.2004, s. 1)
13 Kommissionens förordning (EG) nr 796/2004 av den 21 april 2004 om närmare föreskrifter för tillämpningen av de
tvärvillkor, den modulering och det integrerade administrations- och kontrollsystem som föreskrivs i rådets förordning (EG) nr
1782/2003 om upprättande av gemensamma bestämmelser för system för direktstöd inom den gemensamma jordbrukspolitiken
och om upprättande av vissa stödsystem för jordbrukare (EGT L 141, 30.4.2004, s. 18)
35
![](https://lagen.nu/sjvfs/2007:42/sid36.png)
SJVFS 2007:42
5. 1 500 plantor per hektar vinbär (Ribes spp.), krusbär (Ribes uva-crispa), blåbär
(Vaccinium spp.), nypon (Rosa spp.), aronia (Aronia spp.), rosenkvitten
(Chaenomeles spp.) eller vindruvor (Vitis ssp.),
6. 1 200 plantor per hektar havtorn (Hippophae rhamnoides) eller bärhäggmispel
(Amelanchier alnifolia), eller
7. 600 plantor per hektar fläder (Sambucus nigra).
20 § Fruktträd ska beskäras årligen, om de är av sådan sort att detta krävs.
Jordbrukaren ska vid kontroll kunna visa dokumentation av de åtgärder som vidtagits
i odlingen.
21 § Bärodlingar, dock inte odling av vindruvor, berättigar till ersättning även de år
odlingen etableras eller föryngras.
Ekologisk djurhållning
Vilket är det minsta antal djur som krävs för att uppfylla djuråtagandet?
22 § Den ekologiska djurhållningen måste varje kalenderår under hela åtagande-
perioden minst omfatta något av följande djurantal:
1. en tacka, en get eller en sugga under hållandeperioden,
2. ett nötkreatur i genomsnitt,
3. två djurenheter av värphöns i genomsnitt,
4. två djurenheter av slaktkycklingar i genomsnitt eller
5. ett slaktsvin som levererats till slakteri.
23 § Åkermark berättigar till ersättning för ekologisk djurhållning i de fall den odlas
med slåtter- och betesvall och grödor som berättigar till ersättning för ekologisk
odling.
Undantag från djurregler första halvåret
24 Om jordbrukaren inte tidigare fått ersättning för ekologisk djurhållning, måste
djuren hållas ekologiskt senast från och med den 1 juli det första året i
åtagandeperioden. Orsak och tidpunkt för eventuell senarelagd ekologisk
djurhållning ska antecknas i stalljournalen.
Hur redovisas tackor, getter och suggor i ansökan om utbetalning?
25 § Jordbrukaren ska i ansökan om utbetalning ange det antal tackor, getter och
suggor som utgör underlag för utbetalning av ersättning. Minst det antal djur som
anges i ansökan om utbetalning ska hållas ekologiskt av jordbrukaren under en
hållandeperiod av minst två månader, räknat från dagen efter det att ansökan om
utbetalning kommit in till länsstyrelsen.
26 § Med tackor och getter avses de hondjur som har satts in i avel eller är äldre än
ett år. Villkoret ska ha uppfyllts senast under hållandeperioden för ansökningsåret.
36
![](https://lagen.nu/sjvfs/2007:42/sid37.png)
SJVFS 2007:42
Hur får ersättningsberättigande tackor, getter och suggor bytas ut?
27 § Tackor, getter och suggor som angivits i ansökan om utbetalning kan bytas ut
mot andra ersättningsberättigande tackor, getter eller suggor under hållandeperioden.
Bytet ska göras inom 10 dagar från det att de utbytta djuren togs från företaget.
Antalet djurenheter får genom bytet inte bli mindre än det som angivits i ansökan om
utbetalning.
Hur beräknas antalet nötkreatur?
28 § Uppgifter om nötkreatur som ska utgöra underlag för utbetalning av ersättning
hämtas ur centrala nötkreatursregistret (CDB).
Räkningsperioden löper från och med den 1 augusti året före ansökningsåret till
och med den 31 juli ansökningsåret. Om jordbrukaren inte har gjort någon ansökan
om utbetalning för ekologiska nötkreatur under föregående stödår, löper
räkningsperioden från och med den 1 januari till och med den 31 juli ansökningsåret.
29 § Jordbrukaren kan bara tillgodoräkna sig de egna nötkreatur som finns
redovisade på den egna produktionsplatsen och som är anmälda till CDB när
underlag för beräkning hämtas ur CDB.
Ett djur får endast tillgodoräknas en jordbrukare vid ett och samma
räkningstillfälle. Den dag ett djur rapporteras ut från en produktionsplats anses djuret
tillhöra den utrapporterande produktionsplatsen.
Under förutsättning att det inte beror på jordbrukaren kan länsstyrelsen medge att
ett djur som inte är anmält till CDB får räknas, om det finns särskilda skäl.
Hur redovisas och beräknas slaktsvin?
30 § Jordbrukaren kan få ersättning för det antal slaktsvin som slakterier rapporterar
för jordbrukarens produktionsplats till Jordbruksverkets slaktregister i enlighet med
Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 1995:56) om slakteriers rapportering
avseende slaktade djur.
Räkningsperioden löper från och med den 1 augusti året före ansökningsåret till
och med den 31 juli ansökningsåret. Om jordbrukaren inte har ansökt om utbetalning
för slaktsvin föregående stödår löper räkningsperioden från och med den 1 januari till
och med den 31 juli ansökningsåret. Alla slaktsvin från produktionsplatsen som
slaktas under räkningsperioden ska vara ekologiskt hållna.
Under förutsättning att det inte beror på jordbrukaren kan länsstyrelsen medge att
ett djur som inte är anmält till Jordbruksverkets slaktregister får räknas, om det finns
särskilda skäl.
Hur redovisas och beräknas värphöns och slaktkycklingar?
31 § Jordbrukaren ska i ansökan om utbetalning ange det genomsnittliga antalet
värphöns och slaktkycklingar som hålls under räkningsperioden.
Det genomsnittliga antalet värphöns och slaktkycklingar beräknas genom att
antalet djur som sätts in, oavsett om de satts in före räkningsperioden, eller inte,
37
![](https://lagen.nu/sjvfs/2007:42/sid38.png)
SJVFS 2007:42
multipliceras med antalet dagar som djuren hålls under räkningsperioden samt delas
med antalet dagar i räkningsperioden. Värphöns ersätts dock först efter 16 veckors
ålder. Vid omgångsuppfödning behöver man inte räkna bort slaktkycklingar och
värphöns som dör eller behöver avlivas innan hela omgången tas ur produktion.
Räkningsperioden löper från och med den 1 augusti året före ansökningsåret till
och med den 31 juli ansökningsåret. Om jordbrukaren inte har ansökt om utbetalning
för djurslaget föregående stödår löper räkningsperioden från och med den 1 januari
till och med den 31 juli ansökningsåret.
Hur många värphöns och slaktkycklingar behövs för att få utbetalning?
32 § Ersättning betalas inte ur för mindre än två djurenheter av värphöns eller två
djurenheter av slaktkycklingar.
Antalet värphöns och slaktkycklingar på jordbruksföretaget fastställs utifrån det
genomsnittliga innehavet under räkningsperioden.
Vilken dokumentation ska finnas om djurhållningen?
33 § Vid kontroll ska följande dokumenterade uppgifter finnas tillgängliga:
1. datum för de perioder då djuren haft tillgång till utevistelse,
2. för idisslare, datum för betesperiodens start och slut,
3. uppgifter om fodrets ursprung,
4. foderstat för alla grupper av djur,
5.
uppgift om inköpta djur kommer från ekologisk eller konventionell
djurhållning, och
6. för fjäderfä, uppgift om när djuren sätts in och tas ur produktion på
produktionsenheten.
Vad gäller vid parallellhållning?
34 § Djur som hålls ekologiskt får endast vistas i byggnader och stallavdelningar
som är helt avskilda från byggnader och stallavdelningar med djur av samma art som
inte hålls ekologiskt. Foder som inte är ekologiskt och som används till djur som inte
hålls ekologiskt ska förvaras och hanteras tydligt åtskilt från de ekologiskt hållna
djurens foder.
Vilka krav ställs på djur som förs in i besättningen?
35 § Djur som förs in i besättningen under åtagandeperioden ska komma från
ekologisk djurhållning.
38
![](https://lagen.nu/sjvfs/2007:42/sid39.png)
SJVFS 2007:42
36 § Undantag från 35 § kan göras i följande fall när lämpliga ekologiskt uppfödda
djur inte finns att tillgå.
1. Djur som inte är ekologiskt uppfödda får köpas in för avel, i begränsad
omfattning, som ett komplement till en naturlig ökning och för förnyelse av
besättningen.
2. Djur som inte är ekologiskt uppfödda får köpas in för avel, i större omfattning,
vid en väsentlig utökning av uppfödningsenheten, byte av djurras, utveckling av en
ny djurspecialisering eller vid inköp av djur av utrotningshotade husdjursraser.
3. Vid hög dödlighet bland djuren, orsakad av omständigheter som har att göra
med djurens hälsa, med olyckshändelser eller med katastrofer, får besättningen
förnyas eller ges en ny sammansättning med djur som inte är ekologiskt uppfödda.
4. Värphöns som inte är ekologiskt uppfödda och som är högst 18 veckor gamla
får tas in i ekologisk produktion efter förhandsgodkännande från Jordbruksverket.
Dessa värphöns måste ha fötts upp enligt de regler för utfodring och förebyggande
hälsovård och veterinärvård som gäller för ekologisk djurhållning.
5. Värphöns och slaktkycklingar som inte är ekologiskt uppfödda får tas in i
ekologisk produktion om djuren är yngre än tre dagar.
I vilka undantagsfall får djur hållas bundna?
37 § Djur får inte hållas bundna. När det är berättigat för djurens säkerhet får
enskilda djur dock hållas bundna under en begränsad tid. Om byggnaden där djuren
hålls är uppförd före den 24 augusti 2000, får nötkreatur hållas bundna, dock endast
om djuren får tillgång till regelbunden rastning. Detta undantag gäller till och med
den 31 december 2010.
Daglig utevistelse under en maximalt utsträckt tid före och efter betesperioden
uppfyller kravet på regelbunden rastning. Vid rastning utomhus ska hänsyn tas till
om det är lämpligt med hänsyn till nötkreaturens välbefinnande och markens
tillstånd.
Vid sådana till- eller ombyggnader som ska förprövas enlig
djurskyddsförordningen (1988:539) ska lösningar väljas där rastning är möjlig under
hela året.
38 § Nötkreatur i mindre besättningar får hållas bundna om det inte är möjligt att
hålla djuren i grupper som är lämpade för deras särskilda behov. Detta undantag
gäller endast om djuren minst två gånger per vecka får tillgång utevistelse på
rastgårdar eller lämplig mark utomhus.
Vilka krav finns för byggnader?
39 § Byggnader för nötkreatur, får, getter och grisar ska ha en bekväm ligg- och
viloplats som ska bestå av helt golv utan spalt. Liggplatsen ska vara väl strödd. Ströet
ska bestå av halm eller annat lämpligt naturmaterial. Ströet får förbättras eller berikas
med de mineralprodukter som är tillåtna som gödselmedel i jordbruk med ekologisk
produktion i enlighet med bilaga 2 del A i rådets förordning (EEG) nr 2092/91.14
14 EGT L 198, 22.7.1991, s 1 (Celex 31991R2092)
39
![](https://lagen.nu/sjvfs/2007:42/sid40.png)
SJVFS 2007:42
40 § Byggnaderna ska uppfylla bestämmelserna i bilaga 8 i rådets förordning
(EEG) nr 2092/91. Byggnaderna behöver inte ha en rastgård om djuren har tillgång
till utevistelse på lämplig mark utomhus.
För byggnader som har uppförts före den 24 augusti 1999 medges undantag från
villkoren i första stycket. Detta undantag gäller fram till och med den 31 december
2010.
För värphöns som hålls i byggnader som uppförts före den 24 augusti 1999 gäller
att jordbrukaren får hålla högst sju hönor per kvadratmeter tillgänglig ströyta och
våningsplan.
41 § För däggdjur gäller att minst 50 procent av inomhusarean enligt bilaga 8 i
rådets förordning (EEG) nr 2092/9115 ska utgöras av helt golv. Resningsutrymmet,
högst 30 cm, får räknas in.
När ska idisslare ha tillgång till bete och utevistelse?
42 § Alla nötkreatur, getter och får ska ha tillgång till bete under betesperioden.
Tjurar som är äldre än ett år behöver inte ha tillgång till bete, om de i stället har
tillgång till rastgård. Vid bete ska hänsyn tas till om det är lämpligt med hänsyn till
djurens välbefinnande och markens tillstånd.
43 § För djurhållning i byggnader som har uppförts efter den 23 augusti 1999 och
för samtliga byggnader från och med den 1 januari 2011 gäller att:
1. nötkreatur, får och getter ska ha tillgång till rastgård eller lämplig mark
utomhus under en maximalt utsträckt period före och efter betesperioden,
2. tjurar som är äldre än ett år och som hålls på rastgård under betesperioden ska
dock ha tillgång till rastgården under hela året.
Vid utevistelse ska hänsyn tas till om det är lämpligt med hänsyn till djurens
välbefinnande och markens tillstånd.
44 § Får och nötkreatur får slutgödas inomhus under högst en femtedel av djurens
liv, dock högst tre månader.
Hur ska kalvar, lamm, killingar och smågrisar utfodras?
45 § Utfodring av kalvar, lamm, killingar och smågrisar ska baseras på naturlig
mjölk, företrädesvis modersmjölk. De ska födas upp på naturlig mjölk under en
minimiperiod som är:
1. 90 dagar för kalvar,
2. 45 dagar för lamm och killingar, och
3. 40 dagar för grisar.
Hur ska kalvar hållas?
46 § Kalvar får inte hållas enskilt i boxar när de är äldre än en vecka. I undantagsfall
kan en kalv hållas ensam, om det är motiverat av veterinärmedicinska skäl eller
15 EGT L 198, 22.7.1991 s 1 (Celex 31991R2092)
40
![](https://lagen.nu/sjvfs/2007:42/sid41.png)
SJVFS 2007:42
djurskyddsskäl. Då ska boxen som kalven hålls enskilt i minst vara avsedd för två
kalvar.
Hur ska grisar hållas?
47 § Grisar ska ha tillgång till mark eller rastgård utomhus och kunna använda dessa
när deras välbefinnande och markens tillstånd tillåter detta.
48 § Grisar ska kunna gödsla och böka på rastgårdarna. Om byggnader och
rastgårdar för grisar inte ger tillräckligt skydd mot sol och höga temperaturer ska
grisarna ha tillgång till vattensvalka eller gyttjebad.
49 § Suggor ska hållas gruppvis. Detta gäller inte i sista stadiet av dräktigheten och
under digivningsperioden.
Vilka särskilda regler gäller för fjäderfän?
50 § Slaktkycklingar, som inte är av långsamt växande raser eller linjer, får slaktas
tidigast vid 81 dagars ålder.
51 § Fjäderfän får inte hållas i burar och ska under minst en tredjedel av sitt liv ha
tillgång till utomhusvistelse när väderleksförhållandena tillåter det. För varje omgång
fjäderfän som har fötts upp ska rastgårdarna dessutom lämnas tomma under två
månader. Minst en tredjedel av den inomhusarea som krävs enligt bilaga 8 i rådets
förordning (EEG) nr 2092/9116 ska vara helt golv, det vill säga inte bestå av nät eller
spalt, och vara täckt med strö.
52 § Det ska finnas in- och utgångshål som har en sammanlagd längd av minst 4
meter per 100 kvadratmeter av den byggnadsyta som är tillgänglig för fåglarna.
Rastgårdar för fjäderfän ska huvudsakligen vara täckta med växtlighet och vara
försedda med skydd mot rovdjur.
För byggnader som har uppförts före den 24 augusti 1999 medges undantag från
villkoren i första stycket. Detta undantag gäller fram till och med den 31 december
2010.
Vilka krav ställs på djurens foder?
53
§
Djuren ska födas upp på ekologiskt producerat foder. Under en
övergångsperiod tillåts dock en viss andel konventionellt foder.
För nötkreatur, får och getter får högst 5 procent konventionellt foder användas
under år 2007.
För grisar och fjäderfän gäller följande.
1. Under 2007 får högst 15 procent konventionellt foder användas.
2. Under 2008 och 2009 får högst 10 procent konventionellt foder användas.
3. Under 2010 och 2011 får högst 5 procent konventionellt foder användas.
Dessa andelar konventionellt foder gäller på årsbasis.
16 EGT L 198, 22.7.1991 s 1 (Celex 31991R2092)
41
![](https://lagen.nu/sjvfs/2007:42/sid42.png)
SJVFS 2007:42
Vid låg foderproduktion, särskilt på grund av exceptionella väderförhållanden,
kan Jordbruksverket tillåta en högre andel konventionellt foder under en begränsad
period och för ett särskilt område.
54 § Djurhållare i Blekinge, Dalarnas, Gotlands, Hallands, Jämtlands, Jönköpings,
Kalmar, Kronobergs, Norrbottens, Skåne, Stockholms, Södermanlands, Uppsala,
Värmlands, Västmanlands, Västernorrland, Västerbotten, Örebro och Östergötlands
län, som på grund av exceptionella väderförhållanden inte kan uppfylla villkoren om
lägsta andel ekologiskt och eget foder i 53 och 55-56 §§, tillåts använda en högre
andel inköpt foder och en högre andel konventionellt foder. Det konventionella foder
som används, utöver den andel som tillåts enligt 53 och 55 §§, får endast bestå av
grovfoder. Undantaget gäller till och med den 15 juni 2007.
55 § Högst 25 procent av det dagliga foderintaget får vara konventionellt foder.
56 § Fodret till nötkreatur, får och getter, räknat på årsbasis, ska huvudsakligen
komma från den egna produktionsenheten. När detta inte är möjligt får fodret odlas i
samarbete med andra gårdar med ekologisk produktion.
57 § För nötkreatur, får och getter ska minst 60 procent i dessa djurslags dagliga
foderranson utgöras av grovfoder. För mjölkproducerande djur får grovfoderandelen
sänkas till 50 procent under högst tre månader tidigt i laktationen.
58 § Grovfoder ska ingå i den dagliga foderransonen för svin och fjäderfän.
59 § Fodermängder beräknas i kilo torrsubstans.
Fodertillsatser och foderråvaror
60
§
Vegetabiliska foderråvaror av jordbruksursprung som inte är ekologiskt
producerade får endast användas till djurfoder om de finns med i bilaga 2.C.1. i
rådets förordning (EEG) nr 2092/91.17 Kemiska lösningsmedel får inte användas för
att framställa eller bereda vegetabiliska fodermedel.
61 § Foderråvaror av animaliskt ursprung, processtekniska hjälpmedel och andra
tillsatser och produkter får endast användas i djurfoder om de finns med i bilagorna
2.C.2-2.F i rådets förordning (EEG) nr 2092/91, och för de ändamål som anges där.
Endast produkterna i bilaga 2.D avsnitt 1.3 och 1.5 i rådets förordning
(EEG) nr2092/91 får användas som tillsatser respektive processtekniska hjälpmedel i
ensilage.
Vid behov är det tillåtet att tillsätta syntetiska vitaminer A, E och D som är
identiska med naturliga vitaminer i fodret till idisslare.
17 EGT L 198, 22.7.1991 s 1 (Celex 31991R2092)
42
![](https://lagen.nu/sjvfs/2007:42/sid43.png)
SJVFS 2007:42
Vilka regler gäller för hälsovård och användning av läkemedel?
62 § Problem med parasiter och andra hälsoproblem ska förebyggas genom lämpliga
uppfödningsmetoder och lämplig djurtäthet.
63 § Kemisk-syntetiskt framställda läkemedel eller antibiotika får användas om
behandling är nödvändig för att undvika smärta och lidande hos djuret.
Kemisk-syntetiskt framställda läkemedel eller antibiotika får inte användas för
förebyggande hälsovård. Veterinärbehandling som är obligatorisk enligt nationell
lagstiftning eller EU:s lagstiftning är tillåten, liksom vaccination.
Vad gäller för fortplantning?
64 § Artificiell insemination är tillåten. Andra former av artificiell fortplantning eller
hjälp till fortplantning, såsom embryoöverflyttning och hormonbehandling för
brunstsynkronisering, är förbjudna.
Minskat kväveläckage
Vad krävs för att man ska få ersättning?
65 § För att få ersättning för odling av fånggröda eller för vårbearbetning måste
jordbrukare inom vissa områden varje år odla fånggröda på eller vårbearbeta en areal
motsvarande minst 20 procent av företagets vårsädesareal. Detta gäller jordbrukare
med mark inom stödområde 5c, 5m och 9 i Skåne, Blekinge, Kalmar, Gotlands,
Västra Götalands och Hallands län samt inom stödområde 5a och 5b i Hallands och
Västra Götalands län.
Varje åtgärd måste omfatta motsvarande minst 20 procent av vårsädesarealen för
att ersättning ska kunna lämnas för åtgärden. Därutöver ersätts ytterligare redovisad
areal fånggröda eller vårbearbetning.
Fånggröda
Vilka krav finns på sådd och etablering av fånggröda?
66 § Fånggrödan ska sås med den mängd utsäde som är normalt för arten och syftet
med odlingen.
67 § Följande utsäde får användas vid sådd av fånggröda.
1.
Vallgräs
eller
vallgräs
i blandning med vallbaljväxter. Högst 10 viktprocent av
utsädesblandningen får utgöras av vallbaljväxter. Fånggrödan ska sås in i en annan
huvudgröda än potatis, rotfrukter eller grönsaker.
2. Vitsenap eller oljerättika. Fånggrödan ska sås in i eller efter skörd av en annan
huvudgröda än potatis, rotfrukter eller grönsaker. Den kan också sås efter skörd av
potatis, rotfrukter eller grönsaker. Vitsenap eller oljerättika är endast tillåten som
fånggröda i Blekinge, Skåne och Hallands län.
3. Höstråg eller westerwoldiskt rajgräs. Fånggrödan ska sås efter skörd av potatis,
rotfrukter eller grönsaker.
43
![](https://lagen.nu/sjvfs/2007:42/sid44.png)
SJVFS 2007:42
68 § Om fånggrödan är vallgräs eller vallgräs i blandning med vallbaljväxter, ska
den sås i samband med sådd av huvudgrödan eller senast det datum som framgår av
1 kap. 16 § första stycket.
Om fånggrödan är vitsenap eller oljerättika ska den sås senast den 20 augusti.
Om fånggrödan är höstråg ska den sås snarast efter skörd av huvudgrödan, dock
senast
1. den 15 september i Kalmar, Gotlands och Västra Götalands län,
2. den 1 oktober i Blekinge, Skåne och Hallands län.
Om fånggrödan är westerwoldiskt rajgräs ska den sås snarast efter skörd av
huvudgrödan, dock senast den 15 augusti.
69 § Om etableringen av fånggrödan är otillräcklig med hänsyn taget till lokala
förhållanden och väderlek, lämnas ingen ersättning för fånggröda.
När får fånggrödan brytas?
70 § Om fånggrödan är vallgräs eller vallgräs i blandning med vallbaljväxter, får den
brytas tidigast
1. den 10 oktober i Kalmar, Gotlands och Västra Götalands län,
2. den 20 oktober i Blekinge, Skåne och Hallands län.
Om fånggrödan är vitsenap eller oljerättika, får den brytas tidigast den 20 oktober.
Om fånggrödan är höstråg eller westerwoldiskt rajgräs, får den brytas tidigast
den 1 januari.
Hur får fånggrödan användas?
71 § Fånggrödan får inte utnyttjas för slåtter, bete eller annan produktion före det
datum då den tidigast får brytas. Fånggrödan höstråg får inte övergå till huvudgrödan
höstråg året efter stödåret.
Hur får gödselmedel och kemiska växtskyddsmedel spridas?
72 § Efter skörd av huvudgrödan får inte gödselmedel eller kemiska
växtskyddsmedel spridas i fånggrödan före det datum då den tidigast får brytas.
Vårbearbetning
Vad kan man få ersättning för?
73 § Mark som tidigast den 1 januari året efter stödåret jordbearbetas efter skörd av
en huvudgröda eller vall, eller efter en bevuxen träda, kan berättiga till ersättning för
vårbearbetning. Marken ska vårsås med en huvudgröda eller vall senast den 15 juni
året efter stödåret.
Skörd av potatis, rotfrukter eller grönsaker betraktas som jordbearbetning.
44
![](https://lagen.nu/sjvfs/2007:42/sid45.png)
SJVFS 2007:42
Hur får gödselmedel och kemiska växtskyddsmedel spridas?
74 § Efter skörd av en huvudgröda, efter den sista skörden av en vall eller efter en
bevuxen träda får inte gödselmedel eller kemiska växtskyddsmedel spridas på
marken förrän tidigast den 1 januari året efter stödåret.
Skötsel av våtmarker
75 § Med våtmark avses ett vegetationstäckt område, där vattenytan under en stor del
av året är nära under, i nivå med eller nära över markytan och där vattennivån tillåts
variera med de naturliga säsongsvariationerna.
Vad kan man få ersättning för?
76 § Ersättning lämnas för skötsel av våtmarker som i miljöförbättrande syfte har
anlagts i odlingslandskapet.
Ersättning lämnas även för hela eller delar av våtmarker som i miljöförbättrande
syfte har restaurerats i odlingslandskapet om miljönyttan stärks av ett
skötselåtagande eller om restaureringen inneburit att markens alternativvärde
försämrats.
Extra markersättning kan ges under förutsättning att våtmarkens värde för miljön
bedöms vara hög.
Förundersökning, slutbesiktning och specifika villkor för åtagandet
77 § Platsen för våtmarken ska ha besiktigats av länsstyrelsen innan anläggningen
eller restaureringen påbörjats och våtmarken ska ha godkänts efter att den
färdigställts. Länsstyrelsen fastställer den areal som omfattas av åtagandet.
Länsstyrelsen får besluta om särskilda villkor, till exempel:
1. hur dammvallen och dess släntlutning ska utformas,
2. hur dammvallen ska smälta in i omgivningen,
3. var och hur schaktmassorna ska placeras,
4. vid vilken tidpunkt våtmarken senast ska vara färdigställd och
godkänd,
5. förbud mot fisk- och kräftodling och mot utfodring av fiskar, kräftor och andra
djur,
6. förbud mot att helt tömma våtmarken, samt
7. att hela eller delar av den färdiga våtmarken ska omfattas av ett
åtagande för betesmarker och slåtterängar.
Vilka generella villkor gäller?
78 § Dammvallar, brunnar och övriga anläggningar ska underhållas så
att deras funktion består under hela åtagandeperioden.
79 § Igenväxningsvegetation ska tas bort i den utsträckning som länsstyrelsen
bestämmer.
45
![](https://lagen.nu/sjvfs/2007:42/sid46.png)
SJVFS 2007:42
80 § Inom våtmarken är det inte tillåtet att sprida gödselmedel eller kemiska
växtskyddsmedel. Det är heller inte tillåtet att sprida kalk, om inte länsstyrelsen
bestämmer annat.
Skyddszoner
Vilka krav finns på anläggning av en skyddszon?
81 § Skyddszonen ska anläggas på åkermark som direkt gränsar till vattenområde.
Med vattenområde avses här vattendrag, sjöar, hav eller dammar.
82 § Den sträcka av skyddszonsskiftet som gränsar mot ett vattenområde ska vara
minst 20 meter lång.
83 § Skyddszonen ska sås senast det datum som framgår av 1 kap. 16 § första
stycket det första året i åtagandeperioden.
Växtligheten på skyddszonen ska utgöras av vallgräs eller vallgräs i blandning
med vallbaljväxter. Högst 10 viktprocent av utsädesblandningen får utgöras av
vallbaljväxter. Sådden ska ske med den mängd utsäde som är normalt för arten och
syftet med odlingen.
Skyddszoner som redan är etablerade vid åtagandeperiodens början omfattas inte
av kravet på sådd.
Vilka krav finns på skyddszonen?
84 § En anlagd skyddszon ska ligga obruten på samma mark under hela
åtagandeperioden. Skadad eller utgången växtlighet ska repareras.
85 § På skyddszonen är det inte tillåtet att göra något som leder till att
växtligheten skadas eller att skyddszonen bearbetas förrän efter tidigaste
datum för brytning av skyddszonen.
Vid dikning får dock jordmassor läggas på skyddszonen. Vid täckdikning
av ett intilliggande skifte får skyddszonen brytas igenom. Jordmassorna ska
vara bortförda och skyddszonens växtlighet reparerad senast den 15 juni
följande år.
86 § Växtligheten på skyddszonen får skördas, dock tidigast den 15 juli. Den får
betas under hela betessäsongen.
Växtligheten på skyddszonen får slås av under hela växtperioden, om den
avslagna växtligheten kan ligga kvar på skyddszonen utan att skada växtligheten på
denna.
Växtligheten på skyddszonen får inte användas till utsädesproduktion.
87 § Det sista året i åtagandeperioden får skyddszonen brytas tidigast
1.
den 20 september i Stockholms, Uppsala, Södermanlands, Örebro och
Västmanlands län,
2. den 10 oktober i Östergötlands, Jönköpings, Kronobergs, Kalmar, Gotlands och
Västra Götalands län, och
46
![](https://lagen.nu/sjvfs/2007:42/sid47.png)
SJVFS 2007:42
3. den 20 oktober i Blekinge, Skåne och Hallands län.
Traditionell odling av bruna bönor
Vilken mark ingår i åtagandet och hur ska den skötas?
88 § All areal bruna bönor som odlas på företaget ingår i åtagandet och ska skötas
enligt stödreglerna.
Vad gäller för växtskydd och växtnäring?
89 § Kemiska växtskyddsmedel mot insekter eller svamp får inte användas.
90 § Kväve får endast tillföras med högst 30 kg per hektar som en startgiva i direkt
anslutning till sådd.
91 § Sökanden ska årligen upprätta en växtodlingsplan. Planen ska innehålla
1. tillförd mängd kväve, och
2. tidpunkt för tillförseln.
Redovisningen ska göras skiftesvis.
Vad gäller för jordbearbetning och bekämpning av ogräs?
92 § Bruna bönor ska odlas i rader med sådant radavstånd att mekanisk ogräs-
bekämpning kan utföras. Annan jordbearbetning än mekanisk ogräsbekämpning får
inte göras på aktuella skiften före den 15 november. Detta gäller dock inte om en
höstsådd gröda sås samma år.
Miljöskyddsåtgärder
Vem är berättigad till ersättning?
93 § För att vara berättigad till ersättning ska företaget göra följande:
1. upprätta en växtodlingsplan,
2. upprätta en växtnäringsbalans,
3. genomföra markkartering av de skiften som brukas,
4.
fastställa
kväveinnehållet i flytgödseln,
5. anlägga eller ha en biobädd eller annan säker påfyllningsplats/metod för
sprutan,
6. använda en funktionstestad spruta,
7. löpande för varje spridningstillfälle dokumentera bekämpningsbehovet vid
användning av växtskyddsmedel och fastställa möjligheter till behovsanpassad
bekämpning,
8.
varje år anlägga s.k. kontrollrutor för uppföljning av effekten vid
ogräsbekämpning i vår- respektive höstsäd och i förekommande fall bekämpning av
skadegörare, samt
9. anlägga sprutfria kantzoner motsvarande 20 meter kantzon per hektar stråsäd.
47
![](https://lagen.nu/sjvfs/2007:42/sid48.png)
SJVFS 2007:42
Vilka arealer är ersättningsberättigande?
94 § All åkermark är ersättningsberättigande, med följande undantag:
1. mark som ingår i ett åtagande för ekologiska produktionsformer,
2. trädad mark,
3. slåtter eller betesvall,
4. skyddszon, samt
5. mark med fleråriga energigrödor.
Vad gäller för växtodlingsplanen?
95 § En växtodlingsplan ska upprättas före växtodlingssäsongens början varje år
under åtagandeperioden.
96 § Växtodlingsplanen ska innehålla en redovisning av företagets alla
åkermarksskiften. Samma skiftesredovisning som anges i ansökan om utbetalning
ska användas. En annan skiftesredovisning kan godkännas om den lätt går att koppla
till ansökan om utbetalning. För varje skifte ska redovisas:
1. förfrukt, årets gröda och sort,
2. behov av fosfor och kalium grundat på markkartering enligt 100 §,
3. beräknat behov av kväve enligt uppskattad skördenivå, förfruktseffekt och
långsiktig effekt av stallgödsel,
4. planerad tillförsel av kväve, fosfor och kalium i mineralgödsel, stallgödsel eller
andra organiska gödselmedel. I de fall markkartering ännu inte har utförts får en
bedömning av behovet av fosfor och kalium ligga till grund för växtodlingsplanen,
5. användning av stallgödsel och andra organiska gödselmedel ska dokumenteras
kontinuerligt beträffande tidpunkt för spridning, gödselslag och tillförd mängd per
hektar, samt
6. skördad mängd av grödan.
Vilka krav ställs på växtnäringsbalansen?
97 § En växtnäringsbalans ska upprättas senast under andra året i åtagandeperioden.
En växtnäringsbalans som är upprättad året före åtagandeperiodens början godkänns
om den är utförd enligt kraven i 98 §.
98 § Växtnäringsbalansen ska innehålla uppgifter om alla produkter som innehåller
kväve, fosfor eller kalium och som har förts in i och bort från företagets produktion.
Växtnäringsbalansen ska också innehålla uppgifter om tillförsel av kväve genom
kvävefixering eller kvävenedfall. Skillnaden mellan tillförda och bortförda
växtnäringsämnen och balansen per hektar brukad åkermark ska beräknas.
Produkternas halt av kväve, fosfor eller kalium ska stämma överens med vedertagna
värden eller grundas på värden från en dokumenterad analys.
99 § Om driftsinriktningen på företaget ändras från kreaturslöst, till att omfatta
djurhållning som motsvarar minst 10 djurenheter, ska en ny växtnäringsbalans
upprättas. Den nya växtnäringsbalansen ska upprättas inom 2 år efter att ändringen
48
![](https://lagen.nu/sjvfs/2007:42/sid49.png)
SJVFS 2007:42
genomförts. I denna paragraf har begreppet djurenhet samma betydelse som i
förordningen (1998:899) om miljöfarlig verksamhet och hälsoskydd.
Vilka krav ställs för markkarteringen?
100 § All åkermark inom företaget ska vara markkarterad. För att markkarteringen
ska godkännas måste följande vara uppfyllt.
1. Samtliga prover ska vara jämnt fördelade över hela företagets åkermark eller
vara anpassade efter jordartsskillnader i åkermarken.
2. Provtagningar för analys av pH-värde, P-AL (lättlöslig fosfor) och K-AL
(lättlöslig kalium) ska göras med minst ett prov per hektar. För markkarteringar som
utförts mellan 2002 och 2006 gäller att en provtäthet med ett prov per 1,5 hektar kan
accepteras om fälten har jämn jordart och mullhalt. Skiften som är mindre än 3
hektar får ytkarteras.
3. Provtagningar för analys av jordart ska göras med minst ett prov för vart tredje
hektar.
4. Provtagning ska ske till matjordsdjup.
5. Analyserna ska minst omfatta pH-värde, P-AL, K-AL och jordart. För
jordartsklassifikationen ska minst lerhalt (< 0,002 mm), sand och grovmo (2,0-0,063
mm) och mullhalt analyseras. Lerhalten ska bestämmas genom sedimentationanalys.
Sand och grovmo ska bestämmas genom våtsiktning. Mullhalten ska bestämmas
genom glödgningsförlust eller motsvarande metod.
6. Provplatserna ska vara utmärkta på en karta över företaget. Kartan ska vara
tydlig och vara i en skala som gör att det är lätt att på skiftesnivå urskilja resultaten
från provtagningen.
7.
Markkarteringen får inte vara äldre än 10 år under åtagandeperioden.
Jordartsanalysen får vara äldre än 10 år under åtagandeperioden om den har
genomförts i enlighet med punkt 5.
101 § Företag som inte har en godkänd markkartering enligt 100 § vid
åtagandeperiodens början, ska genomföra en godkänd markkartering senast under det
tredje året i åtagandeperioden.
Vad gäller för fastställandet av kväveinnehållet i flytgödseln?
102 § Gödseln ska analyseras en gång per år och flytgödselbehållare. Analysen ska
omfatta ammoniumkvävehalt.
103 § Resultatet av analysen ska dokumenteras och sparas under åtagandeperiodens
längd.
Vilka krav ställs på påfyllnings- och rengöringsplatsen?
104 § Påfyllning av sprutan ska ske på en biobädd, på en tät platta med uppsamling,
på det skifte där sprutningen ska påbörjas eller på annan biologiskt aktiv mark med
växttäcke. Om påfyllningen sker på skiftet, ska en mobil påfyllningsutrustning med
tank för vatten och låsbart förvaringsutrymme avsett för växtskyddsmedel användas.
49
![](https://lagen.nu/sjvfs/2007:42/sid50.png)
SJVFS 2007:42
105 § Rengöring av sprutan ska ske i det behandlade fältet, på annan biologiskt aktiv
mark med växttäcke, på biobädd eller på tät platta med uppsamling.
106 § Biobädden ska ha en yta som är större än sprutans bredd och längd i
transportläge.
107 § En tät platta med uppsamling ska ha en yta som är större än sprutans bredd
och längd i transportläge. Uppsamling av spill- och spolvatten ska göras i en tät
behållare.
Vad gäller för funktionstest av sprutor?
108 § Samtliga sprutor som används i företaget ska vara funktionstestade.
109 § Sprutan ska testas med högst två års mellanrum. Funktionstestet ska utföras
enligt Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 2006:18) om statsbidrag m.m. för
funktionstest av lantbrukssprutor, samt införande av allmänna råd. Testet ska
genomföras med godkänt resultat.
Vilka krav ställs på dokumentation av bekämpningsbehovet?
110 § För att anpassa användningen av växtskyddsmedel efter bekämpningsbehovet
ska behovet fastställas med de hjälpmedel som finns. Bekämpningsbehovet ska
dokumenteras skiftesvis innan bekämpningen påbörjas.
Vilka krav ställs på kontrollrutor?
111 § För kontrollrutor gäller följande.
1. Kontrollrutor ska anläggas i stråsädesodlingen varje år.
2. Kontrollrutan ska vara representativ för skiftet.
3. I kontrollrutan får inte ogräs bekämpas, varken mekaniskt eller kemiskt. I
kontrollrutor som gäller svamp- eller insektsbekämpning får ogräs bekämpas.
4. Om stråsädesodlingen omfattar upp till 50 hektar, ska det finnas minst två
kontrollrutor i stråsäden. Om det förekommer både vår- och höstsäd, ska det finnas
minst en kontrollruta i vårsäd och en i höstsäd.
5. Om svamp eller insekter bekämpas ska ytterligare minst två kontrollrutor
anläggas i stråsäden. I dessa två kontrollrutor får ingen svamp- eller
insektsbekämpning göras.
6. För stråsädsodlingar med mer än 50 hektar gäller att för varje påbörjat 25-tal
hektar vår- eller höstsäd ska ytterligare minst en kontrollruta anläggas. Totalt sett
behöver det dock inte finnas fler än 7 kontrollrutor på företaget.
7. Kontrollrutorna ska vara representativt fördelade över gården.
112 § Kontrollrutan ska vara tydligt utmärkt på skiftet. Den ska uppta en yta på
minst 60 m2, dock måste den kortaste sidan på rutan vara minst 6 m. Kontrollrutan
ska finnas på samma plats under hela växtodlingssäsongen. Den får inte ligga i
anslutning till skifteskanten eller ligga i anslutning till en annan kontrollruta.
50
![](https://lagen.nu/sjvfs/2007:42/sid51.png)
SJVFS 2007:42
Vad gäller för obesprutade kantzoner?
113 § Längs skifteskanten i stråsädesodlingen ska det finnas en obesprutad kantzon
varje år. Den obesprutade kantzonen ska vara minst 6 meter bred. Längden ska vara
minst 20 meter per hektar stråsäd, dock med en minsta sammanhängande löpsträcka
på 100 meter.
114 § Den obesprutade kantzonens början och slut ska vara tydligt utmärkt på
skiftet.
Vad gäller allmänt för ersättningsformen?
115 § Alla villkor för ersättningsformen måste följas för all åkermark inom hela
företaget varje år i åtagandeperioden. Undantag gäller dock för:
1. skiften som ingår i ett åtagande för ekologiska produktionsformer,
2. arealer som godkänts av länsstyrelsen vid slutbesiktning av anläggning eller
restaurering av våtmark,
3. mark som omfattas av ett åtagande för skötsel av våtmarker, enligt denna
föreskrift eller åtagande för våtmarker och småvatten enligt förordning (1997:1336)
om miljöstöd eller förordning (2000:577) om stöd för miljö- och
landsbygdsutvecklingsåtgärder, samt
4. mark som omfattas av skogliga åtgärder men som fortfarande betraktas som
åkermark.
--------------------------
Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser
1. Denna författning träder i kraft den 1 juli 2007.
2. Genom författningen upphävs Statens jordbruksverks föreskrifter
(SJVFS 2000:142) om kompensationsbidrag i bergsområden och mindre gynnade
områden.
3. De upphävda föreskrifterna gäller fortfarande i ärenden som väckts före den 1
januari 2007.
MATS PERSSON
Anna
Blomquist
(Miljö-
och
regionalstödsenheten)
51
![](https://lagen.nu/sjvfs/2007:42/sid52.png)
SJVFS 2007:42
Bilaga 1
Definitioner av ersättningsberättigande värdefulla landskapselement
Utöver vad som för varje enskilt värdefullt landskapselement redovisas nedan gäller
även att de till väsentlig del ska ha tillkommit före den storskaliga mekaniseringen av
jordbruket, d.v.s. före 1940.
Jordbrukaren ska ha rätt att sköta samtliga landskapselement som ingår i
skötselåtagandet.
Värdefullt
landskapselement
Definition
Allé
Anläggning av minst 7 träd ursprungligen planterade längs en
väg. Anläggningen kan vara enkel eller dubbelsidig. Renar
inkluderas.
I en allé ingår de träd som planterats i restaureringssyfte efter
det att åtagandet ingåtts.
Träd som ingår i Allé kan inte samtidigt räknas till Hamlat
träd och ge separat ersättning för detta.
Brukningsväg
Väg utan asfalt eller oljegrus som använts eller används för
transporter inom gården. Renar och eventuellt dike inkluderas.
I Brukningsvägar kan inte Öppet dike ge separat ersättning.
Brunn, källa
Brunn eller vattenkälla, eventuellt med ursprunglig
konstruktion av trä eller sten. Renen inkluderas.
Byggnadsgrund
Byggnadsgrund eller byggnad utan fungerande tak som hör
samman med tidigare markanvändning/hushållning. Grunden
består av en eller flera tydliga grund- eller hörnstenar samt
eventuellt spismursröse. Marken innanför grundens
ytterväggar och renarna inkluderas.
Byggnadsgrund kan inte ge separat ersättning när det ligger på
Åkerholme.
Fornlämnings-
lokal
Fasta fornlämningar ovan jord, enligt kulturminneslagen, med
kringliggande skydds- eller fornlämningsområde.
Fornlämningslokal kan inte ge separat ersättning när den
ligger på Åkerholme.
Fägata
Drivningsväg för boskap mellan gården eller byn och
betesmarken, omgiven av stenmurar eller trägärdsgårdar.
Renar inkluderas.
I Fägata kan inte Stenmur, Gärdsgård av trä och
Brukningsväg ge separat ersättning.
52
![](https://lagen.nu/sjvfs/2007:42/sid53.png)
SJVFS 2007:42
Gärdsgård av trä
Gärdsgård uppförd i syfte att hägna in eller stänga ute boskap.
Hägnaden är uppförd i traditionell konstruktion av trä till
exempel bestående av störar, gärdsel/slanor och hank, vidja
eller ståltråd. Renar och eventuella grindar inkluderas.
Gärdsgård av trä kan inte ge separat ersättning när det ingår i
Fägata.
Hamlat träd
Träd präglat av kontinuerlig lövtäkt eller möjligt att återuppta i
hamling. En skyddszon där konkurrerande vegetation kan
skada trädet inkluderas.
Som ett hamlat träd räknas även de träd som planterats i
restaureringssyfte efter det att du har ingått ett åtagande.
Hamlat träd kan inte ge separat ersättning när det ingår i
Hamlade pilar i rader, Allé eller Solitärträd.
Jordvall, gropvall Vall av jord eller stenblandad jord uppförd som gräns eller
hägnad. Renar och parallellt grävt dike inkluderas.
Jordvall, gropvall kan inte ge separat ersättning när den ingår i
Hamlade pilar som ingår i rader.
Läplantering
Långsträckta täta rader av träd eller träd och buskar omgivna
av åkermark. Läplanteringen är gjord som skydd mot vind och
jorddrift. Renar inkluderas.
Ren mellan åkerskiften kan inte ge separat ersättning när den
ingår i Läplantering.
Småvatten
Mindre vattensamling som huvudsakligen har använts för
agrara verksamheter. Samlingen kan vara anlagd, alternativt
utgöras av en naturlig vattensänka eller naturbildat vatten med
en areal mindre än 0,10 hektar, som ständigt håller ytvatten
eller fuktig markyta. Renarna inkluderas.
Småvatten kan inte ge separat ersättning när det ligger på
Åkerholme.
Odlingsröse,
stentipp
Odlingssten samlad i rösen eller tippar. Renarna inkluderas.
Odlingsröse, stentipp kan inte ge separat ersättning när det
ligger på Åkerholme.
Hamlade pilar
som ingår i rader
Pilträd, eller andra liknande träd, ursprungligen planterade i
rad på en jordvall eller längs en väg. Pilträden är präglade av
hamling. Renarna inkluderas.
Träd som ingår i Hamlade pilar som ingår i rader kan inte ge
separat ersättning när det ingår i Allé eller Hamlat träd.
Ren mellan
åkerskiften
Gräsbärande ren mellan åkerskiften som utgör eller har utgjort
en fast gräns mellan skiften eller brukningsenheter.
Ren mellan åkerskiften kan inte ge separat ersättning när det
ingår i Läplantering.
53
![](https://lagen.nu/sjvfs/2007:42/sid54.png)
SJVFS 2007:42
Solitärträd
Enstaka fristående träd i åkermark. En skyddszon om minst 2
meters radie runt stammen inkluderas. Trädets skyddszon ska
vara helt omgiven av åkermark.
Som solitärträd räknas även de träd som planterats i
restaureringssyfte efter det att du har ingått ett åtagande.
Ett Hamlat träd kan inte samtidigt ge ersättning som
Solitärträd.
Stenmur
Murarna är uppförda i syfte att hägna in eller stänga ute
boskap eller att avgränsa brukningsenheter. Muren är
ursprungligen upplagd med huvudsakligen flera skikt sten.
Renarna inkluderas.
Stenmur kan inte ge separat ersättning när det ingår i Fägata.
Traditionell
hässja eller
storhässja i bruk
Hässja av huvudsakligen traditionell träkonstruktion som är i
bruk.
Liten svårbrukad
åker
Åker som är högst 0,30 hektar och varaktigt avgränsad av
diken, vägar, hägnader, naturformationer etc. Renarna
inkluderas.
Åkerholme
Fastmarksimpediment helt omgivet av åkermark. Arealen är
minst 100 m2 och högst 0,10 hektar.
Om en det finns ett Odlingsröse, Stentipp, Byggnadsgrund,
Fornlämningslokal, Småvatten eller Överloppsbyggnad på en
Åkerholme ska åkerholmen dominera för att ge ersättning.
Öppet dike
Öppet, i huvudsak anlagt, dike för dränering av åkermark.
Diket ska vara vattenförande någon del av året. Renarna
inkluderas.
Öppna diken kan bara ge ersättning när de ligger i anslutning
till åkermark och utgör gräns mot åker- eller betesmark.
Öppet dike kan inte ge separat ersättning när det ingår i
Brukningsväg.
Överlopps-
byggnad
Byggnad som hör samman med tidigare markanvändning eller
hushållning. Byggnaden ska ha ett fungerande tak och i övrigt
autentiskt utseende på utsidan. Det område kring en byggnad
som är avgörande för att den ska kunna bevaras inkluderas.
Byggnader som används för boende eller som är viktig för
företags produktion räknas inte som en överloppsbyggnad.
Överloppsbyggnad kan inte ge separat ersättning när den
ligger på Åkerholme.
54
![](https://lagen.nu/sjvfs/2007:42/sid55.png)
SJVFS 2007:42
Bilaga 2
Skötselåtgärder som krävs för vissa värdefulla landskapselement
Värdefullt
landskapselement
Skötselåtgärder
Allé
Lövträd är fria från stamskott och i förekommande fall
beskurna. Utgångna träd ersätts.
Brukningsväg
Vägbanor och förekommande diken är underhållna och
fungerande.
Brunn, källa
Eventuellt lock, uppfordringsanläggning etc. underhålls.
Fägata
Hägnaderna är underhållna i teknik och material som
traditionellt förekommer i regionen och förekommande
grindar är underhållna och användbara.
Gärdsgård av trä
Gärdsgården är underhållen i teknik och material som
traditionellt förekommer i regionen. Eventuella grindar är
underhållna och användbara.
Hamlat träd
Trädet är hamlat på det sätt och med de intervall som är
traditionellt förekommande i regionen. Utgångna träd ersätts.
Läplantering
Utgångna träd och buskar ersätts.
Hamlade pilar
som ingår i rader
Träden är beskurna med en teknik och med de intervall som är
traditionellt förekommande i regionen. Utgångna träd ersätts.
Stenmur
Muren underhålls och eventuella skador som uppkommit
under året åtgärdas. Eventuella grindar är underhållna och
användbara
Traditionell
hässja eller
storhässja i bruk
Hässjorna används vid den årliga slåttern och underhålls.
Liten svårbrukad
åker
Åkerns fältform är bevarad.
Öppet dike
Diket är i funktion och rensas vid behov.
55
![](https://lagen.nu/sjvfs/2007:42/sid56.png)
SJVFS 2007:42
Bilaga 3
Så här kan du kombinera miljöersättningar i det tidigare
programmet (2000 – 2006) med miljöersättningar i det nya
programmet (2007 – 2013)
De nya ersättningsformerna hittar du i översta raden och de gamla ersättningarna i
kolumnen längst till vänster.
Vall-
odling
Betes-
marker
och
slåtter-
ängar
Skötsel
av våt-
marker
Natur- och
kulturmiljöer i
odlings-
landskapet
Bruna
bönor
Minskat
kväve-
läckage
Skydds-
zoner
Miljö-
skydds-
åtgärder
Ekologiska
produktions-
former
Öppet och
varierat
odlings-
landskap
- * *
+ *
Vårbearb
+
Fånggr *
* *
+
Miljövänlig
vallodlling
- * *
+ *
Vårbearb
+
Fånggr *
* *
+
Bevarande
av betes-
marker och
slåtterängar
* - +
* * * * * *
Skötsel av
våtmarker
och små-
vatten
* * *
* * * * * *
Bevarande
av natur- och
kulturmiljöer
i odlings-
landskapet
+ * *
-
+ + + + +
Bruna bönor
på Öland
* * *
+ - * * * *
Minskat
kväveläckage
Vår-
bearb +
Fånggr
*
* *
+ * - * + +
Skyddszoner *
*
*
+
*
*
-
*
*
Ekologiska
produktions-
former
+ * *
+ * + * *
-
Sockerbetor
på Gotland
* * *
+ * * * + *
Våtmarker
och små-
vatten 1996-
1999
* * *
* * * * * *
+ Du kan kombinera ersättningarna på samma mark.
* Du kan kombinera ersättningarna på samma företag men inte på samma mark.
- Du kan inte kombinera ersättningarna.
56