KVFS 2011:1
Kriminalvårdens föreskrifter och allmänna råd för fängelse beslutade den 10 januari 2011. Kriminalvården föreskriver följande med stöd av 40-41§§ fängelseförordningen (2010:2010) samt 14 § förordningen (2007:1172) med instruktion för Kriminalvården och beslutar följande allmänna råd.
![](https://lagen.nu/kvfs/2011:1/sid1.png)
1
Kriminalvårdens författningssamling
ISSN 1653-6665
Utgivare: Elisabeth Lager
KVFS 2011:1
FARK
Fängelse
Utkom från trycket den
4 februari 2011
Kriminalvårdens föreskrifter och allmänna råd
för fängelse
beslutade den 10 januari 2011.
Kriminalvården föreskriver följande med stöd av 40-41§§ fängelseförordningen
(2010:2010) samt 14 § förordningen (2007:1172) med instruktion för Kriminal-
vården och beslutar följande allmänna råd.
1 kap. Inledande bestämmelser
Föreskrifternas innehåll och tillämpningsområde
1 §
Dessa föreskrifter innehåller kompletterande bestämmelser till fängelse-
lagen (2010:610) och fängelseförordningen (2010:2010). Begrepp och uttryck som
används i föreskrifterna har samma innebörd och tillämpningsområde som i lagen
och förordningen, om inte annat anges.
2 §
Bestämmelserna avser
– definitioner, intagning i anstalt, allmänna rättigheter och skyldigheter,
– verkställighetens utformning samt särskilda villkor för långtidsdömda (1 kap.),
– placering (2 kap.),
– sysselsättning och ersättning (3 kap.),
– fritid (4 kap.),
– personliga tillhörigheter (5 kap.),
– vistelse i gemensamhet och avskildhet (6 kap.),
– besök och andra kontakter (7 kap.),
– särskilda kontroll- och tvångsåtgärder (8 kap.),
– hälso- och sjukvård (9 kap.),
![](https://lagen.nu/kvfs/2011:1/sid2.png)
KVFS
2011:1
2
– permission och annan vistelse utanför anstalt (10 kap.),
– särskilda utslussningsåtgärder (11 kap.),
– varning och uppskjuten villkorlig frigivning (12 kap.),
– bidrag av allmänna medel (13 kap.), samt
– övriga bestämmelser (14 kap.).
Definitioner
3 §
Med barn avses en person under 18 år, om inte annat anges.
4 §
Med närstående avses
1. en intagens maka eller make, registrerade partner och sambo,
2. en intagens barn, oavsett ålder,
3. andra barn som stadigvarande sammanbor med en intagen,
4. en intagens föräldrar och syskon, samt
5. en annan person än någon som anges
i 1-4, som har en sådan nära relation till
en intagen att de bör betraktas som närstående till varandra.
Allmänna råd
Andra personer som enligt punkt 5 kan betraktas som närstående till en intagen
kan vara t.ex. en fästmö eller fästman,
en flick- eller pojkvän, ett barnbarn, en far-
eller morförälder eller en person som den intagne stadigvarande bor tillsammans
med utan att de lever i en parrelation. Även ett barn som inte omfattas av
punkterna 2-4 kan undantagsvis omfattas av bestämmelsen. Kravet på en nära
relation förutsätter normalt att relationen har eller kan antas få en viss var-
aktighet.
5 §
Med brottsoffer avses
– en person som har utsatts för brott av en intagen, om brottet har riktats mot
offrets liv, hälsa, frihet eller frid och den intagne avtjänar straff för brottet,
– ett barn som är närstående till en intagen och som har bevittnat när den intagne
utövat våld eller begått andra övergrepp, och
– ett barn som har bevittnat när en intagen har utövat våld eller begått andra
övergrepp mot en person som är närstående till barnet.
6 §
Med INTIK-systemet avses Kriminalvårdens särskilda system för kont-
rollerat telefonerande för intagna.
7 §
Med droger avses alkohol, narkotika, något annat berusningsmedel, något
sådant medel som avses i 1 § lagen (1991:1969) om förbud mot vissa dopnings-
medel eller någon sådan vara som omfattas av lagen (1999:42) om förbud mot
vissa hälsofarliga varor.
Med prov för drogkontroll avses urin-, utandnings-, saliv-, svett-, blod- eller
hårprov för kontroll av att en intagen inte är påverkad av droger.
![](https://lagen.nu/kvfs/2011:1/sid3.png)
KVFS
2011:1
3
Allmänna råd
Vad som är narkotika framgår av 8 § narkotikastrafflagen (1968:64) , förtecknin-
gen i förordningen ( 1992:1554 ) om kontroll av narkotika samt av Läkemedelver-
kets föreskrifter om förteckningar över narkotika. Med något annat berusningsme-
del avses t.ex. lösningsmedel.
Intagning i anstalt
8 §
En dömd som är på fri fot och som inställer sig i anstalt med en verkställbar
dom eller ett verkställbart beslut eller som vill avge nöjdförklaring har, oavsett
platstillgång, rätt att bli mottagen i anstalten i avvaktan på beslut om annan
placering. Det gäller även en intagen som under pågående verkställighet inställer
sig i eller förpassas till anstalt.
9 §
Innan en dömd tas in i anstalt ska verkställighetshandlingarna kontrolleras.
Kontroll ska också göras av att det är rätt person som tas in.
Bestämmelser om hur kontroll av verkställighetshandlingar ska genomföras, om
nöjdförklaring och om strafftidsberäkning finns i Kriminalvårdens föreskrifter och
allmänna råd om doms befordran till verkställighet samt strafftidsberäkning m.m.
(FARK DomB).
Allmänna råd
Kontroll av att det är rätt person som tas in görs genom att personens identitet
kontrolleras mot verkställighetshandlingarna. Om den dömde saknar identitets-
handling kan kontrollen ske t.ex. i register eller genom att en kriminalvårdstjänste-
man eller annan myndighetsperson styrker att det är fråga om rätt person. Intag-
ning kan ske även om det inte helt går att säkerställa att det är den dömde som har
inställt sig, om det ändå framstår som sannolikt att den som inställt sig är rätt
person. I sådant fall måste det rätta förhållandet snarast styrkas.
Allmänna råd till 3 § fängelseförordningen (2010:2010)
Den intagnes rätt att underrätta närstående om var han eller hon befinner sig i
anslutning till att han eller hon tas in i anstalt eller flyttas från en anstalt till en an-
nan bör normalt omfatta en person.
Hänsyn till brottsoffer eller ett besöksförbud kan utgöra särskilda skäl mot att
medge en intagen rätt att meddela en viss närstående.
10 § En intagen ska, i anslutning till att han eller hon tas in i anstalt, informeras
om anstaltens eller avdelningens
– lokaler,
– signalanordningar,
– brandskydd,
– lokala rutiner,
– användning av allmän kameraövervakning,
– sjukvårdsverksamhet,
– verksamhet för andlig vård (NAV), samt
– kontroll av intagna med elektroniska hjälpmedel, om sådan förekommer.
![](https://lagen.nu/kvfs/2011:1/sid4.png)
KVFS
2011:1
4
En intagen ska också informeras om de rättigheter och skyldigheter som en
intagen har och det regelverk som i övrigt gäller för verkställigheten samt om
Kriminalvårdens registrering av personuppgifter, om sådan information inte redan
lämnats vid annan anstalt. Informationen ska särskilt avse
– verkställighetsplanering,
– särskilda utslussningsåtgärder,
– Kriminalvårdens rätt att omhänderta och i övrigt hantera personliga tillhörig-
heter,
– sanktionsmöjligheter vid misskötsamhet, och
– den intagnes skyldighet att medverka vid drogkontroll.
Allmänna råd
Information bör lämnas på ett språk som den intagne förstår, företrädesvis
skriftligen. Information kan också lämnas genom skyltning eller i digitalt format.
11 § Kriminalvården bestämmer när under dygnet den intagne ska friges.
Allmänna rättigheter
12 § En intagen har rätt att få mat vid sedvanliga mattider. Den intagne ska dock
ges möjlighet att inta sina måltider vid tider som är anpassade efter hans eller hen-
nes medicinska behov eller religion.
En intagen har rätt att få vegetarisk mat. Den intagne har också rätt att få mat
som är anpassad efter hans eller hennes medicinska behov eller religion.
En intagen har rätt att under sin fritid själv bereda eller få varm dryck, om det
inte kan äventyra ordningen eller säkerheten.
13 § En intagen ska förses med kläder, skor, sängkläder, handdukar och basartik-
lar för personlig hygien.
Allmänna råd
För att inte försvåra visitation, vålla sanitär olägenhet eller på annat sätt äventyra
ordningen eller säkerheten bör den intagne normalt inte få förvara fler kläder,
sängkläder och handdukar än vad som behövs mellan två tvättbyten. Om den in-
tagne har möjlighet att själv tvätta sina kläder och handdukar bör den tillåtna
mängden anpassas efter hur ofta den intagne har möjlighet att tvätta.
Med basartiklar för personlig hygien avses i första hand tandborste, tandkräm,
tvål, schampo, deodorant, rakartiklar och menstruationsskydd. Sådana artiklar bör
tillhandahållas för normal konsumtion.
14 § De kläder, sängkläder och handdukar som en intagen förses med ska bytas
regelbundet utifrån allmänna hygieniska krav. Sådana byten behöver inte ske om
den intagne har möjlighet att tvätta själv.
15 § En intagen ska ges möjlighet att dagligen sköta sin personliga hygien.
16 § En intagen som behöver akuttandvård ska beredas sådan vård.
![](https://lagen.nu/kvfs/2011:1/sid5.png)
KVFS
2011:1
5
En intagen som behöver grundläggande tandvård ska beredas sådan vård, om
det lämpligen kan ske och det är skäligt för att verkställigheten ska kunna genom-
föras på ett ändamålsenligt sätt.
Allmänna råd
Med akuttandvård avses avhjälpande av smärttillstånd orsakat av kariesskada,
tappad fyllning, trauma eller akut infektion från tand, käke, tandfäste eller mun-
slemhinna. Även insättning av temporär tandersättning till följd av akut upp-
kommen framtandsförlust betraktas som akuttandvård.
Med grundläggande tandvård avses åtgärder som främjar den intagnes mun-
hälsa. Exempel på åtgärder är kariesbehandling, behandling av infektion från tand
eller stödjevävnad eller ersättning av framtandslucka. Behandling med implantat
är inte att anse som grundläggande tandvård.
Med att beredandet av tandvård lämpligen ska kunna ske avses t.ex. att frågan
om hur tandvården ska bekostas har lösts.
17 § En intagens bostadsrum ska vara utrustat med stol, bord, skåp, säng, bäddut-
rustning, spegel, anslagstavla, mugg, väckarklocka, radio samt anordning som gör
att den intagne själv kan reglera inflödet av dagsljus. I en anstalt där de intagna lå-
ses in i bostadsrummet i anslutning till dygnsvilan ska rummet också vara utrustat
med TV. På övriga anstalter behöver rummet inte vara utrustat med TV om sådan
finns i gemensamt utrymme på avdelningen.
Första stycket gäller inte om den intagne är placerad i avskildhet. Bostadsrum-
met ska då, utifrån förutsättningarna i det enskilda fallet, utrustas så att standarden
för ett normalutrustat bostadsrum uppnås i den utsträckning det är lämpligt.
Allmänna råd
Risk för självskadande handlingar, våldsamt beteende eller skadegörelse påverkar
hur ett bostadsrum bör vara utrustat för en intagen som är placerad i avskildhet.
Även den byggnadstekniska utformningen påverkar hur rummet kan utrustas, t.ex.
om rummet är försett med antennuttag för TV eller om fönstret är försett med per-
sienner. Den tid som avskildhetsplaceringen kan förväntas bestå bör också beaktas
vid bedömningen av hur rummet bör utrustas.
18 § I en anstalt där intagna låses in i bostadsrummet i anslutning till dygnsvilan
ska bostadsrummet ha en signalanordning för kommunikation med personal. I
övriga anstalter, förutom anstalten Gruvberget, ska en sådan anordning finnas på
varje avdelning.
19 § En intagen ska i gemensamt utrymme på avdelningen ges tillgång till de
lagar, förordningar och föreskrifter som gäller för verkställigheten.
En intagen som är avskild från andra intagna ska vid förfrågan ges tillgång till
det regelverk som avses i första stycket i sitt bostadsrum.
20 § Om en intagen vill tala med en representant för ledningen av anstalten, ska
tillfälle till det ges så snart det lämpligen kan ske. Kriminalvården bestämmer vem
som vid ett visst samtal representerar ledningen.
![](https://lagen.nu/kvfs/2011:1/sid6.png)
KVFS
2011:1
6
Allmänna skyldigheter
Allmänna råd till 4 § fängelseförordningen (2010:2010)
Med villkor för verkställigheten
avses t.ex. villkor som ställts upp
i den intagnes
verkställighetsplan.
Att en intagen ska visa hänsyn mot personal och medintagna innebär t.ex. att den
intagne inte får utsätta någon för trakasserier eller annat otillbörligt eller hän-
synslöst beteende. Med trakasserier avses t.ex. sexuella trakasserier eller trakasse-
rier på grund av sexuell läggning, etnisk, ideologisk, eller religiös tillhörighet samt
trakasserier på grund av funktionshinder. Skyldigheten att visa hänsyn innebär
även t.ex. att pornografiska bilder inte får sättas upp i bostadsrum eller i gemen-
samma utrymmen och att en intagen inte får åstadkomma buller eller annat ljud
som väsentligen kan störa annan intagen.
21 § En intagen får endast vistas på anvisat område.
22 § En intagen får inte
– utan medgivande bruka eller ta annan befattning med sådant som inte får tas
emot och innehas i anstalt,
– manipulera Kriminalvårdens egendom, eller
– hantera personliga tillhörigheter eller Kriminalvårdens egendom på ett sätt
som kan äventyra ordningen eller säkerheten.
Allmänna råd
Med att manipulera Kriminalvårdens egendom avses t.ex. att bryta en plombering
eller att göra ingrepp i eller påverka teknisk övervakningsutrustning, brandlarm
eller liknande. Med att äventyra ordningen eller säkerheten avses t.ex. att hantera
tillhörighet eller utrustning på ett brandfarligt sätt. Att det är förbjudet att upp-
såtligen förstöra eller skada egendom till men för annan följer av 12 kap. 1-2 §§
brottsbalken . Med annan avses t.ex. Kriminalvården.
23 § En intagen är skyldig att bära utrustning för elektronisk kontroll.
24 § En intagen ska hålla god ordning i bostadsrummet och medverka till att
hålla god ordning i gemensamma utrymmen.
Allmänna råd
Med god ordning avses t.ex. att städa bostadsrummet regelbundet och att inte för-
vara livsmedel eller annat på ett sätt som kan vålla sanitär olägenhet.
25 § En intagen får inte röka inomhus. Rökning får ske utomhus på tid och plats
som Kriminalvården anvisar.
Verkställighetens planering och utformning
26 § En verkställighetsplan ska upprättas i syfte att utforma verkställigheten på
ett ändamålsenligt sätt och förbereda frigivningen. Den ska vara individuellt ut-
![](https://lagen.nu/kvfs/2011:1/sid7.png)
KVFS
2011:1
7
formad efter omständigheterna i det enskilda fallet. Den intagne ska få en kopia av
verkställighetsplanen.
Allmänna råd
Med att verkställigheten utformas på ett ändamålsenligt sätt avses såväl att kravet
på samhällsskydd och
ordning och säkerhet i anstalt tillgodoses som att åtgärder
vidtas för att minska risken för återfall i brott, underlätta den intagnes anpassning
i samhället eller motverka negativa följder av frihetsberövandet.
27 § Verkställighetsplanen ska för varje intagen vara baserad på en riskbe-
dömning och en behovsbedömning. En förnyad risk- eller behovsbedömning ska
göras när det finns anledning till det.
Allmänna råd
Vid riskbedömningen bör identifieras vilka risker som finns utifrån en kartläggning
av de faktorer som har starkast samband med risken för återfall i brott eller
allvarlig misskötsamhet. Identifierad risk bör anges i termer av låg, medel eller
hög risk. Utifrån en samlad bedömning bör identifieras vilka riskhanteringsåt-
gärder som är nödvändiga.
Vid behovsbedömningen bör vidare identifieras vilka åtgärder som kan under-
lätta den intagnes anpassning i samhället eller övergången till ett liv i frihet,
motverka negativa följder av frihetsberövandet samt tillgodose behov av särskilt
skydd eller hälso- och sjukvård.
Skäl att göra en förnyad risk- eller behovsbedömning finns t.ex. när en intagen
fullföljt behandling, när den vidare planeringen förutsätter lättnad i verkställig-
heten eller vid allvarlig misskötsamhet.
Allmänna råd till 6 § andra stycket fängelseförordningen (2010:2010)
Vid utformning av verkställighetsplanen bör eventuella barns behov i egenskap av
närstående till den intagne särskilt beaktas. Det kan avse t.ex. barnets behov av
att, när det är till barnets bästa, upprätthålla kontakt med en frihetsberövad för-
älder. Även barnets behov av skydd bör särskilt beaktas.
Hänsyn till brottsoffer bör särskilt uppmärksammas inför utformningen av t.ex.
kontroll eller villkor.
28 § En intagen har rätt att aktivt delta i och medverka vid planering och ut-
formning av verkställighetsplanen. Den intagne har rätt att närvara vid ett
kollegium där hans eller hennes verkställighetsplan ska behandlas, om det inte kan
äventyra ordningen eller säkerheten.
Verkställighetsplanens innehåll
29 § I verkställighetsplanen ska verkställighetsinnehållet, utifrån de risker och
behov som identifierats, preciseras i konkreta åtgärder. Förutsättningarna att
genomföra planerade åtgärder ska beaktas. Åtgärderna ska vara tidsatta och upp-
följningsbara.
![](https://lagen.nu/kvfs/2011:1/sid8.png)
KVFS
2011:1
8
Allmänna råd
I de fall den intagne har två månader eller kortare återstående verkställighetstid
bör planen fokusera på den eller de mest prioriterade åtgärderna och genom-
förandet av dessa.
Allmänna råd till 6 § första stycket fängelseförordningen (2010:2010)
Förutsättningarna att bevilja den intagne särskilda utslussningsåtgärder bör
normalt övervägas redan i samband med att verkställighetsplanen upprättas. Det
bör framgå när planerade åtgärder tidigast kan påbörjas. För en långtidsdömd
kan planeringen initialt begränsas till att ange en tidpunkt för när den mer kon-
kreta planeringen bör inledas.
Upprättande, uppföljning och ändring
30 § Verkställighetsplanen ska upprättas inom en månad från det att den intagne
skrivits in i anstalt. För en intagen som varit placerad i riksmottagning ska verkstäl-
lighetsplanen dock upprättas inom en månad från omplacering till en annan anstalt
eller avdelning.
För en intagen med två månaders eller kortare återstående verkställighetstid ska
en begränsad plan upprättas inom två veckor.
31 § Verkställighetsplanen ska följas upp när det finns anledning till det, dock
minst var fjärde månad från upprättande, uppföljning eller ändring. Uppföljning
ska även ske inför omplacering, inom en månad efter omplacering samt inför
frigivning.
Allmänna råd
Syftet med uppföljningen är att säkerställa att planerade åtgärder genomförs.
Åtgärdernas karaktär, utformning och tidsplan m.m. är avgörande för med vilken
frekvens uppföljningen bör ske.
Allmänna råd till 6 § tredje stycket fängelseförordningen (2010:2010)
Skäl att ändra planen är t.ex. att åtgärder genomförts och det finns behov av
ytterligare åtgärder, att en förnyad risk- eller behovsbedömning föranleder ändra-
de eller nya åtgärder eller att planerade åtgärder avbrutits eller inte kommit till
stånd.
Särskilda villkor för långtidsdömda
Beslut om särskilda villkor
Allmänna råd till 1 kap. 7 § första stycket fängelselagen (2010:610)
Möjligheten att avstå från att besluta om särskilda villkor när det är uppenbart
obehövligt bör användas restriktivt.
Beslut om särskilda villkor kan anses uppenbart obehövligt t.ex. när den åter-
stående verkställighetstiden understiger ett år. I vissa fall kan det också vara
uppenbart obehövligt att besluta om särskilda villkor för en intagen som inte varit
![](https://lagen.nu/kvfs/2011:1/sid9.png)
KVFS
2011:1
9
frihetsberövad i direkt anslutning till att verkställigheten inleddes. Om en sådan in-
tagen tidigare har dömts till fängelse, är medlem i eller har annan koppling till ett
kriminellt nätverk eller grov organiserad brottslighet eller är dömd för våldsbrott,
finns dock normalt behov av särskilda villkor.
I beslutet om särskilda villkor anges normalt i vilka anstalter eller avdelningar
den intagne får placeras och när omplacering till anstalt eller avdelning med lägre
grad av övervakning och kontroll
får beviljas, om och när permission får beviljas
och om och när särskilda utslussningsåtgärder får beviljas.
Allmänna råd till 1 kap. 7 § andra stycket fängelselagen (2010:610)
Särskilda skäl att besluta om särskilda villkor för en intagen som har dömts till
fängelse i lägst två år kan vara t.ex. att den intagne är medlem i eller har annan
koppling till ett kriminellt nätverk eller grov organiserad brottslighet, att den in-
tagne var under 21 år när brottet begicks och är dömd för upprepad våldsbrotts-
lighet eller att den intagne under tidigare verkställighet har gjort sig skyldig till
allvarlig misskötsamhet. Ytterligare exempel kan vara att det bedöms finnas hög
risk för rymning, fritagning eller för att den intagne gör sig skyldig till allvarlig
brottslighet i anstalt.
Riskbedömning
32 § Vid beslut om
vilka särskilda villkor som ska gälla för verkställigheten ska
särskilt beaktas risken för att den intagne under verkställigheten
1. rymmer eller fritas från anstalt,
2. begår brott,
3. använder hot eller våld, eller
4. gör sig skyldig till annan allvarlig misskötsamhet.
33 § Vid bedömningen av de risker som anges i 32 § ska särskilt beaktas
1. karaktären och omfattningen av den intagnes tidigare och aktuella brottslig-
het,
2. utfallet av tidigare och pågående verkställighet,
3. strafftidens längd och återstående verkställighetstid,
4. om den intagne ska utvisas eller avvisas efter frigivning eller saknar anknyt-
ning till riket,
5. om den intagne är medlem i eller har annan koppling till ett kriminellt nätverk
eller grov organiserad brottslighet, och
6. den intagnes personliga förhållanden, såsom missbruk eller psykisk ohälsa.
Omprövning av särskilda villkor
34 § Ett beslut om särskilda villkor ska alltid omprövas om den intagne
1. rymmer eller fritas
2. döms för våldsbrott eller annat allvarligt brott som begåtts under verkställig-
heten, eller
3. gör sig skyldig till annan allvarlig misskötsamhet.
![](https://lagen.nu/kvfs/2011:1/sid10.png)
KVFS
2011:1
10
Allmänna råd till 1 kap. 8 § fängelselagen (2010:610)
Anledning att ompröva villkoren kan även finnas t.ex. om den intagne avviker från
permission, begår andra brott under pågående verkställighet eller döms för brott
som begicks före verkställigheten. Andra anledningar kan vara att strafftidens
längd förändras genom nåd, tidsbestämning eller ändrat domslut eller att den in-
tagnes situation förändras i positiv eller negativ riktning så att den tidigare riskbe-
dömningen inte längre är aktuell.
Omprövning av de särskilda villkoren kan initieras av Kriminalvården eller av
den intagne.
2 kap. Placering
Allmänna bestämmelser om placering i anstalt
Allmänna råd till 2 kap. 1 § första stycket fängelselagen (2010:610)
Ett beslut om placering ska föregås av en helhetsbedömning i varje enskilt fall.
Denna bedömning får inte mynna ut i att en intagen placeras under högre eller
lägre grad av övervakning och kontroll än som är nödvändigt för att ordningen
eller säkerheten ska kunna upprätthållas.
Graden av övervakning och kontroll framgår i första hand av anstaltens eller
avdelningens säkerhetsklass.
Riskbedömning
1 §
Vid bedömningen av de risker som framgår av 10 § 1 fängelseförordningen
(2010:2010) ska särskilt beaktas
1. karaktären och omfattningen av den intagnes tidigare och aktuella brotts-
lighet,
2. utfallet av tidigare och pågående verkställighet,
3. strafftidens längd och återstående verkställighetstid,
4. om den intagne ska utvisas eller avvisas efter frigivning eller saknar anknyt-
ning till riket,
5. om den intagne är medlem i eller har annan koppling till ett kriminellt nätverk
eller grov organiserad brottslighet, och
6. den intagnes personliga förhållanden, såsom missbruk eller psykisk ohälsa.
Andra omständigheter av betydelse för ordningen eller säkerheten
Allmänna råd till 10 § 2 fängelseförordningen (2010:2010)
En olämplig sammansättning av intagna kan uppkomma t.ex. när det gäller in-
tagna som är dömda i samma mål eller som är medlemmar i eller har annan kopp-
ling till samma eller rivaliserande kriminella nätverk, om en intagen riskerar att
utsättas för övergrepp av en annan intagen eller om en intagen kan befaras på-
verka en annan intagen att allvarligt störa ordningen eller säkerheten.
Att behovet av att i övrigt kunna bedriva en ändamålsenlig verksamhet i anstalt
särskilt ska beaktas innebär bl.a. att hänsyn kan tas till Kriminalvårdens behov av
![](https://lagen.nu/kvfs/2011:1/sid11.png)
KVFS
2011:1
11
att ha anstalter och avdelningar med olika inriktning, t.ex. behandling eller om-
vårdnad.
Behovsbedömning
Allmänna råd till 2 kap. 1 § andra stycket fängelselagen (2010:610)
Omvårdnadsbegreppet innefattar här även behov av viss medicinsk behandling och
skydd mot övergrepp.
2 §
Vid placering ska, i den utsträckning det är möjligt, beaktas den intagnes
behov av åtgärder som kan underlätta hans eller hennes anpassning i samhället
eller övergången till ett liv i frihet eller som kan motverka negativa följder av fri-
hetsberövandet.
Omplacering
3 §
En intagen ska omplaceras till en annan anstalt eller avdelning om graden
av övervakning och kontroll där han eller hon är placerad inte motsvarar vad som
är nödvändigt för att ordningen eller säkerheten ska kunna upprätthållas.
Omplacering ska även, i den utsträckning det är möjligt, ske om det behövs för
att tillgodose den intagnes behov enligt 2 kap. 1 § andra stycket fängelselagen
(2010:610) och 2 §.
Allmänna råd
Att graden av övervakning och kontroll inte motsvarar vad som är nödvändigt för
att upprätthålla ordningen eller säkerheten kan motivera omplacering till såväl
högre som lägre grad av övervakning och kontroll. Vid bedömningen av vad som
är nödvändigt med hänsyn till ordningen eller säkerheten ska beaktas vad som
anges i 10 § fängelseförordningen (2010:2010) .
Omplacering på grund av den intagnes behov bör normalt beviljas endast för
behov som har identifierats i verkställighetsplanen.
En tillfällig placering i häkte i samband med omplacering, med stöd av en
utvidgad tillämpning av 11 § lagen ( 1974:202 ) om beräkning av strafftid m.m., bör
endast ske om det är nödvändigt med hänsyn till ordningen eller säkerheten och
det inte är möjligt att tillfälligt omplacera den intagne inom anstalten eller direkt
till en annan anstalt. En tillfällig placering i häkte förutsätter att frågan om om-
placering samtidigt aktualiseras. En sådan tillfällig placering bör inte pågå längre
än någon eller några få dagar. Sedan ett omplaceringsbeslut har meddelats får
den tillfälliga placeringen bestå endast om det behövs med hänsyn till transport-
förhållandena.
![](https://lagen.nu/kvfs/2011:1/sid12.png)
KVFS
2011:1
12
Vissa särskilda anstaltsplaceringar
Placering i riksmottagning inför beslut om särskilda villkor
4 §
En intagen som avtjänar fängelse i lägst fyra år och som vistas i häkte när
domen blir verkställbar ska placeras i riksmottagning för utredning inför beslut om
särskilda villkor, om det inte finns särskilda skäl mot det.
Även i annat fall kan en intagen placeras i riksmottagning om det behövs inför
beslut om särskilda villkor.
Allmänna råd
Särskilda skäl att inte placera en intagen i riksmottagning kan finnas t.ex. när den
återstående verkställighetstiden understiger ett år och det därför kan antas vara
uppenbart obehövligt att besluta om särskilda villkor.
Placering i riksmottagning enligt andra stycket kan behövas t.ex. om en intagen,
på grund av ny dom eller ändrat domslut, under pågående verkställighet får en
strafftid om lägst fyra år eller om en intagen som har dömts till fängelse i lägst två
år ska meddelas särskilda villkor och de särskilda resurser som finns vid riks-
mottagningen behöver tas i anspråk för utredningen.
Annan placering i riksmottagning
5 §
Utöver vad som framgår av 4 § ska en intagen som är kvinna, som avtjänar
fängelse i lägst
två år och som vistas i häkte när domen blir verkställbar, placeras i
riksmottagning för utredning inför upprättande av verkställighetsplan, om det inte
finns särskilda skäl mot det.
Allmänna råd
Särskilda skäl som talar mot placering i riksmottagning kan finnas om den åter-
stående verkställighetstiden understiger åtta månader.
Tillfällig placering i anstalten Gruvberget och anstalten Kumla
6 §
En intagen får tillfälligt placeras i anstalten Gruvberget och anstalten Kumla
för att delta i särskild verksamhet.
Allmänna råd
Vad som i allmänhet gäller vid placering angående riskbedömning, andra omstän-
digheter av betydelse för ordningen eller säkerheten och behovsbedömning ska
tillämpas även vid tillfälliga placeringar enligt denna bestämmelse. Vid bedömnin-
gen av om en tillfällig placering ska beviljas bör särskilt beaktas om den intagne
tillhör den målgrupp av intagna som den särskilda verksamheten riktar sig till.
Vid riskbedömningen för prövning av en tillfällig placering i anstalten
Gruvberget bör särskilt beaktas om den intagne under en kortare tid bedöms kunna
vistas under den låga grad av övervakning och kontroll som råder vid anstalten
Gruvberget. För att kunna beviljas tillfällig placering för deltagande i sådan verk-
samhet vid anstalten Gruvberget som inte förutsätter att personal från det verk-
samhetsställe där den intagne normalt är placerad följer med honom eller henne
![](https://lagen.nu/kvfs/2011:1/sid13.png)
KVFS
2011:1
13
bör den intagne ha genomfört en permission med övernattning på egen hand utan
anmärkning. Om verksamheten förutsätter medföljande personal är det dock nor-
malt tillräckligt att den intagne har genomfört en permission med åtföljande perso-
nal utan anmärkning.
Tillstånd att ha spädbarn i anstalt
Allmänna råd till 2 kap. 5 § fängelselagen (2010:610)
Med spädbarn avses ett barn under de allra första levnadsåren.
Att tillåta en intagen att ha sitt spädbarn hos sig i anstalt kan anses vara till bar-
nets bästa t.ex. när den intagnes återstående verkställighetstid är kort eller utvis-
ning eller avvisning av den intagne är nära förestående och det inte finns någon
lämpligare placering för barnet.
7 §
En intagen som medges tillstånd att ha sitt spädbarn hos sig ska förses med
nödvändig utrustning och ges sådana bostads- och sysselsättningsförhållanden som
möjliggör vård av barnet.
8 §
Innan ett spädbarn skiljs från en intagen ska samråd ske med social-
nämnden.
3 kap. Sysselsättning och ersättning
Sysselsättning
Allmänna råd till 3 kap. 1 § fängelselagen (2010:610)
Med annan strukturerad verksamhet avses t.ex. självförvaltning, arbetsträning,
social färdighetsträning, särskilda aktiviteter för pensionärer eller intagna med
funktionsnedsättning samt annan jämförbar verksamhet.
1 §
En intagen får anvisas sysselsättning under helgfri måndag till fredag
klockan 07.30 – 19.00. Om sysselsättningens art eller något annat särskilt för-
hållande kräver det får dock en intagen som är över 18 år anvisas sysselsättning
även under andra tider.
Allmänna råd
Anvisning av sysselsättning sker huvudsakligen inom ramen för verkställighets-
planen och kan preciseras t.ex. genom schemaläggning.
Med helgfri måndag till fredag avses inte midsommarafton, julafton eller nyårs-
afton.
![](https://lagen.nu/kvfs/2011:1/sid14.png)
KVFS
2011:1
14
Ersättning
Ersättning för sysselsättning
2 §
En intagen har rätt till ersättning med elva kronor per timme (normaler-
sättning) för tid som han eller hon deltar i eller utför anvisad sysselsättning (syssel-
sättningstid), om inte annat följer av 5-6 §§.
Allmänna råd
En intagen som under sysselsättning stör ordningen eller vägrar följa anvisningar
och som därigenom försvårar genomförandet av verksamheten anses inte ha utfört
eller deltagit i anvisad sysselsättning.
3 §
I sysselsättningstid ingår eventuell restid samt raster om totalt 30 minuter
per dag.
Lunchrast inräknas inte i sysselsättningstiden.
4 §
I sysselsättningstid räknas även tid för
1. planerade och personalledda samtal om verkställigheten och därmed jämför-
bara frågor,
2. närvaro vid kollegium,
3. deltagande i förtroenderåd eller förtroenderåds överläggning med ledningen
för anstalten, samt
4. annan angelägen aktivitet som inte kan utföras under permisson.
Första stycket gäller endast om aktiviteten sker inom Kriminalvården och den
intagne annars skulle ha utfört eller deltagit i sysselsättning.
Allmänna råd
Med annan angelägen aktivitet avses t.ex. besök hos läkare, tandläkare, sjukskö-
terska, sjukgymnast eller psykolog.
5 §
En intagen har rätt till dubbel normalersättning för sysselsättning som en
viss dag utförs utöver vad som normalt gäller för sysselsättning i anstalten.
Allmänna råd
Hur många timmar per dag en intagen normalt anvisas sysselsättning i en viss an-
stalt framgår av anstaltens lokala rutiner.
6 §
En intagen har rätt till ersättning med tre kronor per timme utöver normal-
ersättningen för sysselsättning som utförs på annan tid än helgfri måndag till fredag
klockan 07.30 – 19.00, om inte ersättning utgår enligt 5 §.
Ersättning om den intagne inte kan anvisas sysselsättning eller vid sjukdom
7 §
Om en intagen inte kan anvisas sysselsättning 40 timmar per vecka har han
eller hon rätt till hälften av normalersättningen för varje timme som sysselsättning
inte kan anvisas. Det gäller dock inte om rätt till ersättning saknas enligt 13 § fän-
![](https://lagen.nu/kvfs/2011:1/sid15.png)
KVFS
2011:1
15
8 §
En intagen vars arbetsförmåga är helt eller delvis nedsatt på grund av
sjukdom har rätt till hälften av normalersättningen per timme för den tid som han
eller hon annars skulle ha utfört eller deltagit i sysselsättning. Det gäller dock inte
om rätt till ersättning saknas enligt 13 § fängelseförordningen (2010:2010).
Allmänna råd
Med att den intagnes arbetsförmåga är helt eller delvis nedsatt på grund av sjuk-
dom avses såväl fysisk och psykisk sjukdom som skada.
Innehållande av ersättning för permissions- och frigivningsändamål
Allmänna råd till 3 kap. 4 § fängelselagen (2010:610)
Ersättning kan hållas inne för t.ex. resa, uppehälle, inköp av kläder och liknande i
samband med permission, särskild permission, särskild utslussningsåtgärd eller
frigivning.
En intagen kan få använda den innehållna ersättningen för andra angelägna
ändamål som kan underlätta anpassningen i samhället, om han eller hon inte kan
antas få permission eller särskild permission under avsevärd tid och det är
uppenbart att medlen inte behövs vid särskild utslussningsåtgärd, frigivning eller
för att betala hemresa enligt 19 kap. 1 § utlänningslagen (2005:716) . Sådana än-
damål kan vara t.ex. att betala telefonsamtal, tandvård, glasögon eller en närstå-
endes resa till anstalten, eller ekonomisanering.
Den intagne ska normalt få tillgång till de medel som hållits inne när han eller
hon friges eller överförs till ett annat land för fortsatt verkställighet av straffet där.
Om den intagne tas i förvar i omedelbar anslutning till villkorlig frigivning kan
medlen hållas inne även under den tid som den intagne är tagen i förvar.
Uttag av belopp för att ersätta skadad egendom
9 §
Ett sådant belopp som avses i 3 kap. 5 § fängelselagen (2010:610) får inte
tas ut av ersättning som hålls inne för permissions- och frigivningsändamål.
Utbetalning av ersättning
10 § Utbetalning sker genom att det intjänade beloppet varannan vecka, på
veckodag som Kriminalvården bestämmer, sätts in på ett kontantkort avsett för den
intagne vilket är knutet till ett konto som administreras av Kriminalvården.
11 § En intagen ska vid varje utbetalningstillfälle skriftligen informeras om
intjänat belopp, hur det har beräknats och om saldot på det kontantkort som avses i
10 §.
12 § En intagen som saknar pengar när verkställigheten påbörjas kan få förskott
av ersättningen med högst 700 kronor. Återbetalning ska ske vid ett eller flera till-
fällen genom avräkning från ersättning för sysselsättning eller på annat sätt.
![](https://lagen.nu/kvfs/2011:1/sid16.png)
KVFS
2011:1
16
4 kap. Fritid
Allmänna råd till 4 kap. 1 § fängelselagen (2010:610)
Synnerliga skäl mot att ge möjlighet till en timmes utomhusvistelse varje dag kan
finnas t.ex. vid en oförutsedd situation som gör det nödvändigt att hålla de intagna
avskilda från varandra med stöd av 6 kap. 5 § fängelselagen ( 2010:610 ) och det
till följd därav saknas praktiska förutsättningar att låta de intagna vistas utomhus.
Allmänna råd till 4 kap. 2 - 5 §§ fängelselagen (2010:610)
Tillgången till fritidssysselsättning, utbudet av massmedier, samt möjligheterna att
utöva religion eller hålla förtroenderåd kan inskränkas av ordnings- eller
säkerhetsskäl samt till följd av praktiska förhållanden inom Kriminalvården som
t.ex. anstaltsrutiner och resurstillgång.
1 §
Den fritidssysselsättning som intagna ska ges möjlighet att ägna sig åt ska
vara av varierat slag.
Allmänna råd
En intagen bör ges möjlighet till fritidssysselsättning som utgår från behov som
har identifierats i verkställighetsplanen.
Intagna bör ges möjlighet att låna enklare utrustning till fritidssysselsättning,
t.ex. CD-spelare och hörlurar, musikinstrument samt sällskapsspel. En förutsätt-
ning för utlåning av sådan utrustning är att den intagne inte tidigare har manipu-
lerat eller på annat sätt skadat utlånad egendom och inte heller kan antas komma
att göra det.
2 §
En intagen ska genom Kriminalvårdens försorg ges möjlighet att köpa varor
i kiosk eller i varuautomat.
3 §
En intagen får inte spela med andra intagna om pengar, om andra föremål
eller med pengars värde som insats.
4 §
En intagen ska ges möjlighet att ta del av ett varierat utbud av litteratur och
samhällsinformation.
5 §
En intagen ska ges möjlighet att ta del av SVT 1, SVT 2 samt TV 4.
6 §
En intagen ska på lämpligt sätt ges möjlighet till kontakt med en repre-
sentant för den egna religionen.
7 §
Förtroenderåd ska hållas under fritid. Om det inte är möjligt, får det hållas
under sysselsättningstid. Kriminalvården bestämmer när förtroenderåds överlägg-
ning med ledningen för anstalten ska hållas.
Förtroenderåd får hållas utan närvaro av personal, om inte ordningen eller sä-
kerheten kan äventyras.
Vid förtroenderåd och förtroenderåds överläggning med ledningen för anstalten
ska Kriminalvården tillhandahålla nödvändigt skrivmaterial.
![](https://lagen.nu/kvfs/2011:1/sid17.png)
KVFS
2011:1
17
5 kap. Personliga tillhörigheter
Allmänna råd till 5 kap. 1 § fängelselagen (2010:610)
Med personliga tillhörigheter avses all egendom som tillhör en intagen, t.ex. klä-
der, skor, pengar och försändelser. Egendom som Kriminalvården förser den in-
tagne med utgör inte personliga tillhörigheter. Med innehav avses att den intagne
förvarar personliga tillhörigheter i bostadsrummet eller i gemensamma utrymmen
i anstalten. Med innehav avses också att den intagne disponerar pengar på ett så-
dant kontantkort som avses i 3 kap. 10 §.
Mottagande och innehav
Böcker, tidskrifter och tidningar
Allmänna råd till 5 kap. 1 § fängelselagen (2010:610)
Behandlingsbegreppet innefattar här brotts- och missbruksrelaterad program-
verksamhet som den intagne genomgår med anledning av att han eller hon har ett
missbruk eller är dömd för sexualbrott eller våldsbrott.
1 §
En intagen får inte ta emot och inneha böcker, tidskrifter eller tidningar som
uppmanar till brott eller som innehåller beskrivningar av vapen eller av hur man
tillverkar droger eller föremål som är ägnade att användas som brottsverktyg.
2 §
En intagen som genomgår behandling för sexualbrottslighet får inte ta emot
och inneha böcker, tidskrifter eller tidningar med pornografiskt innehåll.
Allmänna råd
Med pornografiskt innehåll avses text och bilder som på ett ohöljt och utmanande
sätt beskriver eller återger ett sexuellt motiv, t.ex. bilder som visar samlag eller
könsorgan.
3 §
En intagen som genomgår behandling mot missbruk får inte ta emot och
inneha böcker, tidskrifter eller tidningar som förhärligar bruk av sådant som den
intagne missbrukar.
Allmänna råd
Missbruk kan avse droger och även t.ex. spel.
4 §
En intagen som genomgår behandling för våldsbrott får inte ta emot och
inneha böcker, tidskrifter eller tidningar som förhärligar våld.
Pengar
5 §
En intagen får, med undantag för det belopp som hålls inne för permissions-
och frigivningsändamål, disponera sådan ersättning för sysselsättning som avses i
![](https://lagen.nu/kvfs/2011:1/sid18.png)
KVFS
2011:1
18
I övrigt får den intagne inte disponera pengar utöver vad som följer av 5 kap 2 §
fängelselagen och 12 §.
6 §
En intagen får inte ta emot och inneha kontanter. Det gäller dock inte en in-
tagen som vistas i anstalten Gruvberget.
Övriga personliga tillhörigheter
7 §
En intagen får inte ta emot och inneha
– pass,
– rökverk och tillbehör, annat än i samband med tillåten rökning, eller
– utrustning för elektronisk kommunikation eller lagring av data.
Allmänna råd
Med tillbehör till rökverk avses t.ex. tändare, tändstickor och andra elddon samt
tobak, cigarettpapper och lösa filter.
Med utrustning för elektronisk kommunikation avses t.ex. telefoner, datorer,
vissa spelkonsoler och tillbehör till sådan utrustning.
Allmänna råd till 5 kap. 1 § andra stycket fängelselagen (2010:610)
Bedömningen av vilka personliga tillhörigheter som kan anses vara motiverade för
att verkställigheten ska kunna genomföras på ett ändamålsenligt sätt och därmed
kan tillåtas bör ta sin utgångspunkt i att ordningen och säkerheten ska kunna upp-
rätthållas och att verkställigheten särskilt ska inriktas på åtgärder som förebygger
återfall i brott. Mottagande och innehav av tillhörigheter som kan äventyra ordnin-
gen eller säkerheten, t.ex. tillhörigheter som genom sin mängd försvårar visitation
eller vållar sanitär olägenhet eller som kan antas motverka den behandling som
den intagne genomgår är aldrig motiverat. Bedömningen av vad som kan anses
motiverat kan variera såväl mellan olika avdelningar och anstalter som mellan
olika intagna och grupper av intagna.
Normalt är följande personliga tillhörigheter motiverade:
- underkläder och träningsskor,
- glasögon eller annat synhjälpmedel,
- hörselhjälpmedel,
- armbandsur av enklare beskaffenhet,
- vigselring,
- ett fåtal övriga smycken av mindre värde,
- ett fåtal elektriska apparater av enklare slag,
- utrustning som behövs för att utöva religion,
- fotografier, brev, vykort och affischer,
- CD-spelare och hörlurar eller motsvarande,
- CD-skivor eller motsvarande, om den intagne har tillgång till CD-spelare eller
motsvarande
- telefonkort till INTIK-systemet, samt
- tillhörigheter som är inköpta i kiosk eller varuautomat genom Kriminalvår-
dens försorg.
![](https://lagen.nu/kvfs/2011:1/sid19.png)
KVFS
2011:1
19
Även andra personliga tillhörigheter än de uppräknade kan, efter en prövning i
det enskilda fallet, vara motiverade. En förutsättning är dock att tillhörigheterna
kan förvaras och transporteras inom Kriminalvården utan olägenhet. Tillhörig-
heter som kan tillåtas efter en prövning i det enskilda fallet är t.ex.
- andra kläder och skor än underkläder och träningsskor, om det finns medi-
cinska eller storleksmässiga skäl,
- läkemedel som är förskrivna av läkare,
- tillhörigheter som behövs för att utföra sysselsättning,
- spelkonsoler utan möjlighet till elektronisk kommunikation eller lagring av
data,
- musikinstrument,
- sällskapsspel, samt
- annan utrustning för fritidssysselsättning som kan utföras i bostadsrummet,
t.ex. hobbymaterial eller handarbeten.
Normalt är det inte motiverat att ta emot och inneha personliga tillhörigheter av
sådant slag som Kriminalvården förser den intagne med. Innehav av livsmedel, ut-
över vad som är inköpt i kiosk eller varuautomat genom Kriminalvårdens försorg,
är normalt inte motiverat. Andra sängkläder och annan bäddutrustning än vad
Kriminalvården tillhandahåller kan få tas emot och innehas om det finns medicins-
ka skäl. På anstalt av lägsta säkerhetsklass kan det i vissa fall anses motiverat att
ta emot och inneha andra kläder och skor än de som Kriminalvården förser den in-
tagne med.
8 §
Ett beslut om mottagande och innehav kan återkallas om mottagandet och
innehavet kan äventyra ordningen eller säkerheten, motverka den behandling som
den intagne genomgår eller i övrigt inte anses vara motiverat för att verkställig-
heten ska kunna genomföras på ett ändamålsenligt sätt.
Omhändertagande och förvaring
Allmänt
Allmänna råd till 5 kap. 2 § fängelselagen (2010:610)
Ett omhändertagande enligt 5 kap. 2 § fängelselagen av andra tillhörigheter än
pass och pengar innebär inte någon annan inskränkning i den intagnes rätt att
disponera tillhörigheterna utöver att han eller hon inte får inneha dem.
Omhändertagande av personliga tillhörigheter kan ske t.ex. vid kontroll av
bostadsrum, kroppsvisitation eller granskning av försändelser. En granskad för-
sändelse som en intagen inte får inneha bör befordras till den intagne innan den
omhändertas om det är skäligt att den intagne direkt får ta del av innehållet i för-
sändelsen.
Personliga tillhörigheter som en intagen inte får ta emot och inneha behöver inte
alltid omhändertas. Den intagne kan i stället, efter en skriftlig överenskommelse
med Kriminalvården, förvara tillhörigheterna på särskilt anvisad plats inom an-
stalten, t.ex. i ett skåp som både den intagne och Kriminalvården har nyckel till.
Tillhörigheter som den intagne förvarar på detta sätt behöver inte dokumenteras.
![](https://lagen.nu/kvfs/2011:1/sid20.png)
KVFS
2011:1
20
9 §
När personliga tillhörigheter som en intagen inte får ta emot och inneha om-
händertas ska, om möjligt, två tjänstemän medverka.
Förvaring vid transport
10 § Inför en transport ska de personliga tillhörigheter som ska följa med vid
transporten packas i emballage som tillhandahålls av Kriminalvården. Emballaget
ska plomberas. Den intagne ska, om möjligt, själv packa tillhörigheterna och plom-
bera emballaget. Utförs uppgifterna av Kriminalvården ska, om möjligt, två
tjänstemän medverka.
Antalet kollin ska förtecknas.
Medgivande att disponera pengar och pass
11 § En intagen får endast disponera omhändertagna pengar enligt 12 § eller om
det finns särskilda skäl.
Allmänna råd
Särskilda skäl kan finnas t.ex. om den intagne
- kommer till en anstalt mellan två tillfällen för utbetalning av ersättning,
- den intagne visar att han eller hon behöver betala hyra, underhåll eller andra
legitima och angelägna skulder,
- behöver betala tandvård, glasögon eller resa och uppehälle vid permission
eller annan tillfällig vistelse utan för anstalt, eller
- har andra kostnader som bedöms vara motiverade med hänsyn till ändamålet
med verkställigheten, t.ex. inköp av kurslitteratur eller fritidsutrustning.
12 § Varannan vecka, efter utbetalning av ersättning för sysselsättning, får en
överföring om högst 800 kronor göras från den intagnes omhändertagna pengar till
ett sådant kontantkort som avses i 3 kap. 10 §. Överföringen får inte medföra att
saldot på kontantkortet överstiger 1 600 kronor.
Beloppsbegränsningen om 800 kronor gäller inte den som får ålderspension.
En överföring får inte göras om det finns särskilda skäl mot det.
Allmänna råd
Särskilda skäl mot en överföring kan vara att den intagne på ett allvarligt sätt har
åsidosatt vad som gäller för verkställigheten, t.ex. genom hantering av droger,
arbetsvägran eller spel om pengar.
13 § Den intagne får disponera sitt pass endast om det finns särskilda skäl.
Sändande av omhändertagna tillhörigheter från anstalt
14 § Andra omhändertagna tillhörigheter än pengar och pass ska sändas till den
adress där den intagne är folkbokförd, eller till annan adress som han eller hon
anger.
Tillhörigheterna ska inte sändas om den intagne
![](https://lagen.nu/kvfs/2011:1/sid21.png)
KVFS
2011:1
21
1. behöver ha tillgång till dem i anstalt,
2. behöver dem vid permission eller annan tillfällig vistelse utanför anstalt och
det är rimligt att tillhörigheterna förvaras i anstalt i avvaktan på en sådan vistelse,
eller
3. behöver dem under särskild utslussningsåtgärd eller vid frigivning och det är
rimligt att tillhörigheterna förvaras i anstalt i avvaktan på en sådan åtgärd.
Tillhörigheterna ska inte heller sändas om det finns särskilda skäl mot det.
15 § Innan omhändertagna tillhörigheter sänds från anstalten ska den intagne ges
möjlighet att se till att de skickas, hämtas eller tas med ut från anstalten.
16 § Kostnad som uppstår i samband med att omhändertagna tillhörigheter sänds
från anstalten ska avräknas från den intagnes ersättning för sysselsättning. Avräk-
ning får dock inte göras från den ersättning som hålls inne för permissions- och
frigivningsändamål.
Hantering av personliga tillhörigheter sedan frihetsberövandet
upphört
Allmänna råd till 5 kap. 4 § fängelselagen (2010:610)
Den period om tre månader under vilken personliga tillhörigheter ska förvaras
räknas normalt från den tidpunkt då den intagne friges eller annars har fullgjort
verkställigheten i anstalt eller från den tidpunkt då frihetsberövandet har upphört
på annat sätt, t.ex. genom att den intagne rymt eller fritagits, avlidit eller överförts
för fortsatt verkställighet i ett annat land. Med att frihetsberövandet upphört avses
inte att den intagne med stöd av lag vistas utanför anstalten.
Med att försäljning inte är möjlig avses t.ex. att tillhörigheterna saknar mark-
nadsvärde. Med skälig ersättning avses normalt det belopp som influtit vid försälj-
ningen med avdrag för Kriminalvårdens omkostnader för försäljning t.ex. vid auk-
tion.
Dokumentation
17 § När omhändertagna tillhörigheter med stort ekonomiskt värde förvaras ska
dokumentation ske genom fotografering.
18 § Utöver vad som framgår av 14 § andra stycket fängelseförordningen
(2010:2010) ska dokumentation ske när omhändertagna tillhörigheter lämnas ut
eller sänds från anstalten och när kvarlämnade tillhörigheter säljs eller förstörs.
19 § När en personlig tillhörighet lämnas ut ska mottagandet kvitteras.
6 kap. Vistelse i gemensamhet och avskildhet
1 §
I en anstalt av säkerhetsklass A-D får intagna vara inlåsta i sina bostadsrum
i anslutning till dygnsvilan under tiden klockan 19.00 - 08.00. Utöver tid för
![](https://lagen.nu/kvfs/2011:1/sid22.png)
KVFS
2011:1
22
inlåsning och upplåsning av en avdelning får en intagen inte vara inlåst mer än tolv
timmar per dygn enligt denna bestämmelse.
Inlåsning får påbörjas 15 minuter före den tid som vid anstalten gäller för
inlåsning i bostadsrummet. Upplåsning ska avslutas senast 15 minuter efter den tid
som vid anstalten gäller för upplåsning av bostadsrummet.
2 §
I en anstalt av säkerhetsklass E får intagna vara inlåsta på sina bostadsavdel-
ningar i anslutning till dygnsvilan under tiden klockan 21.00 - 08.00. Utöver tid för
inlåsning och upplåsning av en avdelning får en intagen inte vara inlåst mer än tio
timmar enligt denna bestämmelse.
Inlåsning får påbörjas 30 minuter före den tid som vid anstalten gäller för inlås-
ning på avdelningen. Upplåsning ska avslutas senast 30 minuter efter den tid som
vid anstalten gäller för upplåsning av avdelningen.
Allmänna råd till 6 kap. 4 § fängelselagen (2010:610)
Skäl för att hålla den intagne avskild kan t.ex. vara att den intagne upplever hot
mot sin person. Om en sådan åtgärd kan befaras ha negativ inverkan på den intag-
ne, t.ex. på hans eller hennes psykiska hälsa, kan det utgöra skäl mot avskildhet.
7 kap. Besök och andra kontakter
Besök
Allmänna råd till 7 kap. 1 § fängelselagen (2010:610)
Med uttrycket lämpligen kan ske avses praktiska förutsättningar för besök, t.ex.
vad som är möjligt med hänsyn till anstaltens rutiner samt tillgången till personal
och besöksrum.
Besök av en person som avtjänar ett fängelsestraff eller är föremål för kriminal-
vård i frihet bör normalt inte beviljas. Detsamma gäller besök av en person som är
misstänkt för brott, missbrukar narkotika eller är medlem i eller har annan kopp-
ling till ett kriminellt nätverk eller grov organiserad brottslighet. Om personen är
närstående till den intagne kan dock kontrollerade besök medges, om riskerna kan
hanteras genom kontrollen.
När besök lämpligen kan ske
1 §
Vid fördelning av tider för besök ska besök av närstående prioriteras.
Vid fördelning av tider för besök i besökslägenhet ska besök av barn prioriteras.
I övrigt ska besök till intagna, som har lång verkställighetstid och som inte kan
beviljas permission, prioriteras.
Besökslägenhet
2 §
Om förutsättningarna för att ta emot besök enligt 7 kap. 1 § fängelselagen
(2010:610) är uppfyllda får en intagen ta emot besök i en besökslägenhet, om
besöket inte ska kontrolleras på ett sådant sätt som avses i 7 kap. 2 § samma lag
![](https://lagen.nu/kvfs/2011:1/sid23.png)
KVFS
2011:1
23
och besök utan sådan kontroll tidigare har genomförts i besöksrum eller på annat
sätt.
Besök i anstalten Gruvberget
3 §
En intagen som är tillfälligt placerad i anstalten Gruvberget får ta emot
besök av närstående under de förutsättningar som anges i 2 §.
Besök av barn
4 §
En intagen får ta emot besök av ett barn endast om besöket kan antas vara
till barnets bästa.
Allmänna råd
Besök av barn bör normalt endast tillåtas om barnet är närstående till den intagne.
Barnet bör normalt följas åt av en vuxen under besöket. En sådan vuxen kan vara
t.ex. en annan vårdnadshavare, en person från socialtjänsten eller någon annan
som barnet har förtroende för.
Kontroll
5 §
När en intagens besök ska kontrolleras på grund av att det finns risk för
överlämnande av ett otillåtet föremål ska ett besöksrum som omöjliggör att föremål
överlämnas användas, om ett sådant rum finns att tillgå och det inte finns skäl mot
det.
Allmänna råd
Skäl mot att genomföra besök i ett besöksrum som omöjliggör att föremål över-
lämnas kan finnas t.ex. vid besök av barn.
6 §
Om ett besök kontrolleras på ett sådant sätt som avses i 7 kap. 2 § fängel-
selagen (2010:610) på grund av att det finns risk för överlämnande av ett otillåtet
föremål får den intagne och besökaren inte ha kroppskontakt, om det inte finns
särskilda skäl.
Allmänna råd
Särskilda skäl att tillåta kroppskontakt kan finnas t.ex. om besökaren är ett barn.
7 §
Om ett besök övervakas ska samtal under besöket föras på ett språk som
förstås av den som övervakar det, om det inte är obehövligt med hänsyn till syftet
med övervakningen. Om samtalet inte kan föras på ett sådant språk ska tolk anlitas.
Om samtalet i strid med vad som gäller för besöket förs på ett språk som inte
förstås av den som övervakar besöket eller av tolken ska besöket avbrytas, om det
inte är uppenbart obehövligt.
Allmänna råd
Om syftet med övervakningen endast är att förhindra överlämnande av otillåtna
föremål kan det vara obehövligt att den som övervakar besöket förstår samtalet.
![](https://lagen.nu/kvfs/2011:1/sid24.png)
KVFS
2011:1
24
8 §
Om ett besök övervakas genom bild- eller ljudupptagning ska den intagne
och besökaren informeras om det.
9 §
En besökare får inte spela in ljud eller bild i anstalten utan Kriminalvårdens
tillstånd.
Elektronisk kommunikation
Allmänna råd till 7 kap. 4 § fängelselagen (2010:610)
Med uttrycket lämpligen kan ske avses praktiska förutsättningar för elektronisk
kommunikation, t.ex. vad som är möjligt med hänsyn till anstaltens rutiner samt
tillgången till personal och utrustning för sådan kommunikation.
Tillstånd till elektronisk kommunikation med en person som avtjänar ett fäng-
elsestraff eller är föremål för kriminalvård i frihet bör normalt inte beviljas. Det-
samma gäller elektronisk kommunikation med en person som är misstänkt för
brott, missbrukar narkotika eller är medlem i eller har annan koppling till ett kri-
minellt nätverk eller grov organiserad brottslighet. Om personen är närstående till
den intagne kan dock tillstånd till avlyssnad kommunikation medges, om riskerna
kan hanteras genom avlyssningen.
Utrustning för elektronisk kommunikation
10 § En intagen får använda annan utrustning för elektronisk kommunikation än
sådan som tillhandahålls av Kriminalvården om han eller hon utan åtföljande per-
sonal
– vistas i anstalten Gruvberget eller
– vistas utanför anstalten enligt 9 eller 10 kap.fängelselagen (2010:610).
Allmänna råd
Med utrustning avses även programvara.
Elektronisk kommunikation via telefon
11 § En intagens ansökan om telefontillstånd ska betraktas som en ansökan om
tillstånd att ringa inom INTIK-systemet, om inte den intagne anger något annat.
12 § En intagen i en anstalt av säkerhetsklass A eller B får inte ringa till IP-tele-
foni inom INTIK-systemet.
13 § En intagen får beviljas tillstånd att ringa telefonsamtal utanför INTIK-syste-
met endast om
1. tillstånd till samtalet av säkerhetsskäl inte kan beviljas inom det systemet och
2. den intagne har starka skäl för att få ringa samtalet.
Tillstånd till ett telefonsamtal som Kriminalvården ska bekosta genom bidrag
till den intagne får medges utanför INTIK-systemet, även om tillstånd inom det
systemet kan beviljas.
![](https://lagen.nu/kvfs/2011:1/sid25.png)
KVFS
2011:1
25
Allmänna råd
Starka skäl att få ringa telefonsamtal utanför INTIK-systemet kan finnas t.ex. för
samtal till en närstående, om behovet av kontakt inte kan tillgodoses på annat sätt,
eller för samtal till en advokat.
14 § Om tillstånd till telefonsamtal inom INTIK-systemet inte kan beviljas på
grund av säkerhetsskäl och samtal i stället genomförs utanför det systemet enligt
13 § ska samtalet avlyssnas, om det inte är uppenbart obehövligt.
Allmänna råd
Att samtal mellan en intagen och en advokat som företräder den intagne i en rätts-
lig angelägenhet inte får avlyssnas framgår av 7 kap. 5 § andra stycket fängelse-
lagen ( 2010:610 ).
15 § Avlyssning av ett telefonsamtal ska ske i realtid. Om det inte är möjligt får
samtalet spelas in och avlyssnas i efterhand, om det innebär tillräcklig kontroll.
16 § Ett telefonsamtal som avlyssnas ska föras på ett språk som förstås av den
som avlyssnar samtalet. Om samtalet inte kan föras på ett sådant språk ska tolk
anlitas. Om samtalet förs på ett språk som inte förstås av den som avlyssnar sam-
talet eller av tolken ska samtalet avbrytas, om det inte är uppenbart obehövligt.
Elektronisk kommunikation via dator
17 § En intagen som deltar i utbildning som anordnas av Kriminalvården får
kommunicera via dator med Kriminalvårdens lärare och studie- och yrkesväg-
ledare.
18 § En intagen får beviljas tillstånd att kommunicera via Internet med ett
universitet eller en högskola där han eller hon studerar eller för andra ändamål som
är av stor vikt för hans eller hennes frigivningsförberedelser om
1. kommunikationen lämpligen kan ske,
2. behovet av kommunikation inte kan tillgodoses på annat sätt, och
3. ändamålet är identifierat i verkställighetsplanen.
Kommunikation via Internet ska ske under ständig övervakning.
Försändelser
19 § En försändelse till eller från en intagen ska befordras samma dag som för-
sändelsen kommer till anstalten, om det är möjligt och försändelsen inte ska grans-
kas.
20 § Vid granskning av en försändelse ska, om möjligt, två tjänstemän medverka.
21 § Alla försändelser till och från en intagen på säkerhetsavdelning, förutom så-
dana som avses i 7 kap. 6 § fängelselagen (2010:610), s.k. myndighetspost, ska
granskas.
22 § En försändelse till eller från en intagen får granskas genom
![](https://lagen.nu/kvfs/2011:1/sid26.png)
KVFS
2011:1
26
– genomlysning av försändelsen i oöppnat skick,
– öppnande utan genomläsning av innehållet, eller
– öppnande och genomläsning av innehållet.
En försändelse till eller från en intagen på säkerhetsavdelning ska alltid granskas
genom öppning och genomläsning.
Om en försändelse har öppnats, ska den förseglas när granskningen är slutförd.
23 § Granskning av en försändelse till eller från en intagen ska ske skyndsamt.
Efter granskningen ska försändelsen lämnas ut till den intagne så snart som möjligt
om den inte ska omhändertas enligt 5 kap. 2 § fängelselagen (2010:610) eller hållas
kvar enligt 7 kap. 8 § samma lag.
Om innehållet i en granskad försändelse bedöms kunna vara straffbart i sam-
band med innehav eller spridning eller om det lämnar upplysningar om brott, för
vilket fängelse är föreskrivet och som kan antas föranleda annan påföljd än böter,
ska Polisen underrättas så snart som möjligt.
Allmänna råd till 7 kap. 8 § fängelselagen (2010:610)
Särskilda skäl mot att lämna ut en granskad försändelse kan finnas om ordningen
eller säkerheten skulle äventyras vid befordran av försändelsen. Om försändelsen
innehåller information som kan utgöra fara för någon annans liv eller hälsa eller
uppgifter som kan äventyra ordningen eller säkerheten i anstalten även efter att
den intagne frigivits kan det finnas särskilda skäl att hålla kvar försändelsen även
efter den tidpunkten.
Allmänna råd till 21 § fängelseförordningen (2010:2010)
Särskilda skäl mot att underrätta en intagen om att en försändelse har hållits kvar
kan t.ex. vara att arbetet i en redan inledd förundersökning skulle kunna skadas,
om försändelsen i sig tyder på att Polisen eller Kriminalvården har vetskap om
planerad brottslighet eller om försändelsen innehåller information om ett planerat
brott, rymnings- eller upploppsplaner eller information som kan användas för att
hota eller trakassera andra intagna eller kriminalvårdspersonal.
24 § Den intagne ska underrättas när en försändelse har granskats. Underrättelsen
ska innehålla information om
1. vilken försändelse som har granskats,
2. med stöd av vilket lagrum granskningen har skett,
3. vilken typ av granskning som har utförts,
4. datum för granskningen, samt
5. vem eller vilka som utfört granskningen.
Gemensamma bestämmelser
Hänsyn till brottsoffer
25 § Vid prövningen av om besök eller elektronisk kommunikation kan medföra
skada för annan ska särskilt beaktas om den som kontakten ska äga rum med är
![](https://lagen.nu/kvfs/2011:1/sid27.png)
KVFS
2011:1
27
brottsoffer till den intagne eller annars har en sådan relation till den intagne att en
kontakt skulle medföra skada för den personen eller för ett brottsoffer.
Samtycke av den som kontakt ska äga rum med
26 § Den som en intagen vill ta emot besök av eller kommunicera elektroniskt
med ska tillfrågas om han eller hon samtycker till att kontakten ska äga rum. I
samband med det ska den som kontakten ska äga rum med informeras om
– att han eller hon, om samtycke till kontakt lämnas, kan komma att registreras i
Kriminalvårdens datasystem,
– att Kriminalvården, om samtycke till kontakt lämnas, kan komma att under-
söka om han eller hon är dömd eller misstänkt för brott eller för att utöva brottslig
verksamhet och inhämta upplysningar om hans eller hennes personliga förhållan-
den i övrigt, samt
– att han eller hon kan komma att bli föremål för kroppsvisitation eller ytlig
kroppsbesiktning vid ett besök.
Den intagne ansvarar för att samtycke inhämtas på en blankett som fastställs av
Kriminalvården. Det gäller dock inte om den som kontakten ska äga rum med är
brottsoffer till den intagne och Kriminalvården inhämtar samtycke.
Allmänna råd
Om den som kontakten ska äga rum med är ett barn ankommer det enligt reglerna
i föräldrabalken på den eller dem som är vårdnadshavare att ta ställning till om
samtycke till kontakten ska lämnas.
27 § Om den som kontakten ska äga rum med inte samtycker till kontakt med
den intagne, får den intagne inte beviljas tillstånd till kontakten.
28 § Vad som anges i 26-27 §§ gäller inte
1. om den som kontakten ska äga rum med är advokat eller tjänsteman på eller
uppdragstagare till en svensk myndighet eller ett internationellt organ som har av
Sverige erkänd behörighet att ta emot klagomål från enskilda, och kontakten sker i
anledning av den ställningen,
2. vid telefonsamtal som är av stor vikt för den intagnes frigivningsförberedelser
och samtalet sker utanför INTIK-systemet,
3. när en intagen underrättar en närstående om var han eller hon befinner sig
enligt bestämmelsen i 3 § fängelseförordningen (2010:2010), eller
4. om kontakten med hänsyn till särskilda omständigheter är uppenbart befogad
och en tillfredsställande kontroll kan uppnås.
Allmänna råd
En uppdragstagare kan vara t.ex. en person som Kriminalvården har förordnat
som personutredare.
Telefonsamtal som är av stor vikt för den intagnes frigivningsförberedelser kan
vara t.ex. samtal till ett utländskt konsulat eller en hyresvärd.
En situation där en kontakt kan vara uppenbart befogad trots att något samtycke
inte har lämnats kan vara t.ex. om det krävs brådskande åtgärder som rör ett
gemensamt barn. Det ska vara fråga om en objektivt sett klart befogad kontakt.
![](https://lagen.nu/kvfs/2011:1/sid28.png)
KVFS
2011:1
28
För att en tillfredsställande kontroll ska kunna uppnås kan kommunikationen be-
höva avlyssnas.
Undersökning enligt 7 kap. 10 § fängelselagen (2010:610)
29 § Innan en intagen i en anstalt av säkerhetsklass A-D beviljas tillstånd att ta
emot besök eller kommunicera elektroniskt ska en sådan undersökning som avses i
7 kap. 10 § fängelselagen (2010:610) göras. Det gäller dock inte i de fall som avses
i 28 §.
Giltighet för tillstånd till besök och elektronisk kommunikation
30 § Ett tillstånd till besök eller elektronisk kommunikation för en annan än en
närstående upphör att gälla om den intagne omplaceras till en annan anstalt.
Detsamma gäller ett sådant tillstånd för en närstående, om den intagne omplaceras
till en anstalt i högre säkerhetsklass.
Allmänna råd
Att ett tillstånd till besök eller elektronisk kommunikation fortsätter att gälla efter
en omplacering hindrar inte den mottagande anstalten att vid behov genomföra en
ny kontroll och eventuellt återkalla tillståndet, om det finns grund för det. Behov av
att göra en ny kontroll kan finnas t.ex. om det har gått lång tid sedan föregående
kontroll eller om det finns anledning att anta att den närståendes personliga för-
hållanden har förändrats i något avseende som påverkar prövningen av tillståndet.
8 kap. Särskilda kontroll- och tvångsåtgärder
Fotografering av intagna
1 §
För att underlätta identifieringen ska en intagen fotograferas i anslutning till
att han eller hon tas in i anstalt och därefter vid behov. Den intagne ska foto-
graferas framifrån och i högerprofil. Om den intagne har något synligt särskilt
kännetecken ska det fotograferas särskilt, om kännetecknet inte är synligt på något
av de andra fotografierna.
Allmänna råd
Synliga särskilda kännetecken kan vara t.ex. tatueringar, ärr eller födelsemärken
på händerna eller underarmarna eller i nacken.
Kroppsvisitation och kroppsbesiktning
Allmänna bestämmelser
Allmänna råd till 23 § fängelseförordningen (2010:2010)
Att en kroppsbesiktning ska utföras med beaktande av så stor enskildhet som
omständigheterna medger innebär att en sådan undersökning normalt inte ska
utföras i närvaro av en annan intagen. I undantagsfall kan dock en undersökning
![](https://lagen.nu/kvfs/2011:1/sid29.png)
KVFS
2011:1
29
ske under sådana förhållanden, om det finns mycket starka säkerhetsskäl och åt-
gärden inte kan skjutas upp.
2 §
Kroppsvisitation genom undersökning av föremål som en besökare vill ta
med till den lokal där besöket ska äga rum ska genomföras i besökarens närvaro.
Föremål som besökaren inte vill ta med till den lokal där besöket ska äga rum
får bara undersökas om det finns särskilda skäl och ska förvaras så att ingen
obehörig kan komma åt dem. Besökaren ska genom skyltning eller på annat sätt
informeras om att sådan undersökning kan ske.
Allmänna råd
Särskilda skäl att undersöka ett föremål som en besökare inte tar med till den lokal
där besöket ska äga rum kan finnas t.ex. om det finns misstankar om att föremålet
kan äventyra ordningen eller säkerheten i anstalten trots att det inte tas med till
besöksrummet, t.ex. utrustning som kan möjliggöra otillåten elektronisk kom-
munikation eller explosiva föremål.
3 §
Den som underkastas en kroppsvisitation eller kroppsbesiktning ska få om-
byteskläder eller annat att skyla sig med, om det behövs och syftet med under-
sökningen därigenom inte äventyras.
Allmänna råd
Syftet med ett urinprov kan äventyras om den intagne får ha på sig t.ex. en
morgonrock när provet lämnas och det därigenom uppstår en risk för manipula-
tion.
Särskilt om prov för drogkontroll
Allmänna råd till 8 kap. 6 § fängelselagen (2010:610)
Kriminalvården bestämmer vilken form av prov för drogkontroll en intagen ska
lämna.
4 §
Blodprov på en intagen får endast tas av sjukvårdspersonal.
5 §
Andra prov för drogkontroll än blodprov ska tas av eller lämnas i närvaro av
kriminalvårdspersonal. En intagen får dock lämna urinprov enskilt om
1. det finns synnerliga skäl och
2. det kan ske utan risk för att provet manipuleras.
Allmänna råd
Synnerliga skäl att få lämna urinprov enskilt kan finnas t.ex. om en intagen har
dokumenterade medicinska svårigheter att lämna urinprov i närvaro av personal.
Om den intagne har missbruksproblem finns normalt risk för att provet manipu-
leras.
6 §
En intagen får inte utan medgivande ta med föremål till rum där urinprov
tas.
![](https://lagen.nu/kvfs/2011:1/sid30.png)
KVFS
2011:1
30
Allmänna råd
Vätskor, pulver och liknande är exempel på föremål som inte får tas med utan
medgivande.
7 §
En intagen ska så snart det kan ske underrättas om resultatet av ett prov för
drogkontroll.
8 §
Om en preliminär analys av ett prov för drogkontroll genom saliv- eller
svettprov visar positivt resultat ska den intagne föreläggas att lämna ett nytt prov
för slutlig analys.
Allmänna råd
Det nya provet bör vara ett urinprov.
9 §
Ett positivt resultat av en preliminär analys av ett prov för drogkontroll får
bara utgöra underlag för beslut av inskränkande karaktär om beslutet inte kan
skjutas upp.
Allmänna råd
Ett beslut som inte kan skjutas upp kan avse t.ex. vistelse utanför anstalt, ompla-
cering eller besök. Ett beslut om varning kan däremot normalt skjutas upp i av-
vaktan på en slutlig analys.
Särskilt om tulltoalett
10 § En intagen som underkastas en kroppsbesiktning, som genom användning
av tulltoalett syftar till att avgöra om den intagne har något föremål i kroppen, ska
hållas under ständig tillsyn.
Allmänna råd
Med tulltoalett avses en toalett som ger Kriminalvården möjlighet att undersöka
vad som finns i den intagnes avföring.
Omhändertagande av otillåtna föremål
Allmänna råd till 8 kap. 8 § fängelselagen (2010:610)
Insulinpennor och andra liknande läkemedel som har förskrivits av läkare är inte
särskilt ägnade att användas vid narkotikamissbruk eller för annan befattning med
narkotika och bör därför inte omhändertas med stöd av denna bestämmelse.
11 § Sådana medel, varor och föremål som avses i 8 kap. 8 § fängelselagen
(2010:610) och som medförs, påträffas eller sänds på ett sätt som avses i samma
bestämmelse ska omhändertas. Finns det inte någon känd ägare till egendomen ska
den förstöras. Finns det en känd ägare ska egendomen förstöras, om det inte finns
synnerliga skäl mot det.
Omhändertagna medel, varor och föremål som inte ska förstöras ska hanteras
enligt bestämmelserna i 5 kap.fängelselagen.
![](https://lagen.nu/kvfs/2011:1/sid31.png)
KVFS
2011:1
31
Allmänna råd
Synnerliga skäl att inte förstöra medel och varor enligt 11 § kan finnas t.ex. om det
är fråga om legala medel eller varor till ett inte obetydligt värde.
Fängsel
12 § En intagen som har belagts med fängsel för att han eller hon uppträder våld-
samt ska hållas under noggrann tillsyn så länge åtgärden består.
Befogenheter mot obehöriga personer
13 § Av dokumentationen av ett avvisande eller avlägsnande ska framgå
1. vem som beslutat om ingripandet,
2. grunden och tidpunkten för beslutet,
3. vem eller vilka som deltagit i ingripandet,
4. vem eller vilka som ingripandet riktat sig mot,
5. tiden för ingripandet, samt
6. vad som i övrigt har förekommit vid ingripandet.
9 kap. Hälso- och sjukvård
1 §
En intagen ska, i anslutning till att han eller hon tas in i anstalt, tillfrågas om
sitt hälsotillstånd. Den intagne ska så snart som möjligt ges möjlighet att få sin
hälsa undersökt av en sjuksköterska, om en sådan undersökning inte har genom-
förts i en annan anstalt. En intagen som har en pågående medicinsk behandling ska
dock alltid ges möjlighet att träffa sjuksköterska.
2 §
En intagen som har förskrivits viss medicin ska få tillgång till den enligt
förskrivningen.
Allmänna råd
Att den intagne ska få tillgång till sin medicin innebär inte att han eller hon alltid
har rätt att inneha den enligt bestämmelserna i 5 kap.
3 §
Vid akut sjukdom eller skada ska den intagne omedelbart få sjukvård.
Allmänna råd till 9 kap. 1 § andra stycket fängelselagen (2010:610)
Villkor ska vara individuellt utformade utifrån riskbedömningen och omständig-
heterna i det enskilda fallet. Villkor kan avse t.ex.
- förbud att ta kontakt med brottsoffer,
- skyldighet att följa uppgjord planering för vistelsen utanför anstalt,
- skyldighet att under hela eller delar av vistelsen utanför anstalt vistas inom ett
visst geografiskt område, eller
- åtföljande av personal under vistelsen utanför anstalt.
![](https://lagen.nu/kvfs/2011:1/sid32.png)
KVFS
2011:1
32
10 kap. Permission och särskild permission
Riskbedömning
1 §
Vid bedömningen av de risker som framgår av 10 kap. 1 och 2 §§ fängelse-
lagen (2010:610) ska särskilt beaktas
1. karaktären och omfattningen av den intagnes tidigare och aktuella brottslig-
het, med särskild hänsyn tagen till eventuella brottsoffer,
2. utfallet av tidigare och pågående verkställighet, såsom utfallet av tidigare ute-
vistelser och eventuell misskötsamhet,
3. strafftidens längd och återstående verkställighetstid,
4. om den intagne ska utvisas eller avvisas efter frigivning eller saknar anknyt-
ning till riket,
5. om den intagne är medlem i eller har annan koppling till ett kriminellt nätverk
eller grov organiserad brottslighet,
6. den intagnes personliga förhållanden, såsom missbruk eller psykisk ohälsa,
samt
7. förhållandena under vilka permissionen kommer att genomföras.
Allmänna råd
Riskbedömningen ligger till grund för ställningstagande till om permission eller
särskild permission kan beviljas och vilka villkor som ska gälla. Om en intagen
missköter sig under verkställigheten ska en förnyad riskbedömning göras som ska
vara vägledande för om eller när permission får beviljas.
Permission
Allmänna råd till 10 kap. 1 § fängelselagen (2010:610)
Permission för att underlätta den intagnes anpassning i samhället kan beviljas för
t.ex. strukturerade och regelbundna vistelser i hemmet, besök hos Arbetsförmedlin-
gen, socialtjänsten, optiker eller tandläkare, deltagande i föreningsverksamhet el-
ler liknande verksamhet eller i AA/NA-möte.
Kvalifikationstid
Allmänna råd till 10 kap. 1 § första stycket fängelselagen (2010:610)
Om det vid riskbedömningen framkommer att den intagne inte bör beviljas permis-
sion när den tid som avses i 10 kap. 1 § 1 fängelselagen (kvalifikationstiden) har
förflutit bör den tiden förlängas.
För att möjliggöra en individuell riskbedömning samt en planering inför den
första permissionen bör en intagen inte beviljas permission förrän minst en månad
av straffet har avtjänats i anstalt.
![](https://lagen.nu/kvfs/2011:1/sid33.png)
KVFS
2011:1
33
Permission innan kvalifikationstiden har förflutit
Allmänna råd till 10 kap. 1 § tredje stycket fängelselagen (2010:610)
Särskilda skäl att bevilja en intagen permission trots att kvalifikationstiden inte har
förflutit kan finnas om den intagne behöver besöka t.ex. Arbetsförmedlingen,
socialtjänsten eller tandläkare. En sådan permission bör endast beviljas om ange-
lägenheten är nödvändig för att förbereda frigivningen eller om den behövs för
besök hos tandläkare, och angelägenheten inte kan skjutas upp eller ordnas på an-
nat sätt.
Permission efter kvalifikationstiden
2 §
Sedan kvalifikationstiden förflutit får en intagen beviljas strukturerad och
regelbunden permission enligt 3 § samt extra permission enligt 7 §.
3 §
En intagen får inom en period som omfattar tre månader (permissions-
period) beviljas en eller flera permissioner. Permission som sker under bevakning
eller åtföljande av personal får dock beviljas vid högst två tillfällen per permiss-
ionsperiod.
Permission får beviljas med det antal dygn per permissionsperiod som anges i
4–6 §§ (permissionstid). Förhållandena på permissionsperiodens första dag avgör
hur många dygns permission som kan beviljas. Nödvändig restid till och från den
intagnes permissionsadress räknas inte in i permissionstiden.
En intagen får inte påbörja permission oftare än varannan vecka, om det inte
finns särskilda skäl.
En permission får omfatta högst tre dygn. Den första permissionen får dock
omfatta högst ett dygn. En permission som sker under bevakning eller åtföljande
av personal får omfatta högst sex timmar inklusive restid, om det inte finns särskil-
da skäl.
Allmänna råd
Permission under bevakning eller åtföljande av personal bör normalt inte påbörjas
oftare än var fjärde vecka. Särskilda skäl att påbörja en permission oftare än var-
annan vecka kan finnas t.ex. om den intagne behöver närvara vid en viktig an-
gelägenhet som inte kan skjutas upp.
Som förberedelse inför en första längre permission på egen hand kan en intagen
beviljas en eller flera kortare permissioner. Om riskbedömningen inte talar mot det
kan permissionstiden därefter utökas successivt, s.k. permissionsstege. En intagen
bör inte som en första permission på egen hand beviljas permission med över-
nattning, om det inte är uppenbart att risken för misskötsamhet är låg.
4 §
En intagen får beviljas permission under högst fem dygn den första permiss-
ionsperioden. Om det återstår mindre än tre månader till villkorlig frigivning eller
påbörjandet av en vårdvistelse, vistelse i halvvägshus eller utökad frigång får dock
permission beviljas under högst fyra dygn eller, om det återstår mindre än två
månader, under högst två dygn.
![](https://lagen.nu/kvfs/2011:1/sid34.png)
KVFS
2011:1
34
5 §
Efter den första permissionsperioden får en intagen beviljas permission
under högst nio dygn per permissionsperiod. Om det återstår två år eller mer till
villkorlig frigivning får dock den intagne beviljas permission under högst sex dygn.
6 §
Om en intagens sista permissionsperiod innan villkorlig frigivning eller
påbörjandet av en vårdvistelse, vistelse i halvvägshus eller utökad frigång är korta-
re än tre månader får den intagne beviljas permission under högst tre dygn för varje
påbörjad månad som återstår.
7 §
En intagen får beviljas extra permission för angelägenheter som är av stor
vikt för att förbereda frigivningen och som inte kan eller skäligen bör ordnas under
permission enligt 3 § eller på annat sätt. Sådan permission får inte omfatta längre
tid än vad som är nödvändigt för att tillgodose syftet med permissionen.
Allmänna råd
Extra permission bör normalt beviljas endast för behov som har identifierats i
verkställighetsplanen.
Särskild permission
Allmänna råd till 10 kap. 2 § fängelselagen (2010:610)
Särskild permission kan beviljas t.ex. för att en intagen ska kunna besöka en
närstående som är allvarligt sjuk, närvara vid en närståendes begravning eller vid
en viktig angelägenhet som rör den intagnes barn.
Det ska i varje enskilt fall göras
en avvägning mellan skälen för särskild permission å ena sidan och risken för
misskötsamhet å andra sidan.
En intagen som avtjänar ett långvarigt fängelsestraff får beviljas särskild per-
mission för att minska skadeverkningarna av frihetsberövandet. En sådan per-
mission bör inte beviljas förrän minst två år av strafftiden har avtjänats och där-
efter högst en gång var nionde månad.
8 §
En särskild permission får inte omfatta längre tid än vad som är nödvändigt
för att tillgodose syftet med permissionen. En särskild permission för att minska
skadeverkningarna av ett långvarigt frihetsberövande får omfatta högst fyra timmar
inklusive restid.
Kontroll
Allmänna råd till 10 kap. 5 § fängelselagen (2010:610)
Villkor ska vara individuellt utformade utifrån riskbedömningen och omständig-
heterna i det enskilda fallet.
Villkor kan avse t.ex.
- anmälningsplikt,
- förbud att använda alkohol och annat berusningsmedel,
- förbud att använda andra läkemedel än de som förskrivits av anstaltens
läkare,
- förbud att vistas inom ett visst geografiskt område,
- förbud att ta kontakt med brottsoffer,
![](https://lagen.nu/kvfs/2011:1/sid35.png)
KVFS
2011:1
35
- skyldighet att följa uppgjord planering för permission och resa,
- skyldighet att genomföra antialkoholbehandling före permissionen,
- skyldighet att under hela eller delar av permissionen vistas inom ett visst geo-
grafiskt område, t.ex. på permissionsadressen eller annan angiven plats, eller
- åtföljande av personal under permissionen.
9 §
För att kunna kontrollera att den intagne följt uppställda villkor ska en per-
mission påbörjas och avslutas i anstalt, om kontrollen inte kan utföras på annat
lämpligt sätt.
10 § En särskild permission för att minska skadeverkningarna av ett långvarigt
frihetsberövande ska alltid vara bevakad.
11 § En intagen får beviljas permission eller särskild permission till ett annat
land endast om det finns synnerliga skäl och en tillräcklig kontroll kan uppnås.
Allmänna råd
Synnerliga skäl kan finnas t.ex. om permissionen avser ett besök hos en närstående
som befinner sig i livets slutskede.
11 kap. Särskilda utslussningsåtgärder
Förutsättningar
Behovsbedömning
1 §
Prövningen av vilken utslussningsåtgärd som är mest ändamålsenlig ska
utgå från den intagnes behov.
Allmänna råd
Frigång, vårdvistelse eller vistelse i halvvägshus bör normalt beviljas endast för
behov som har identifierats i verkställighetsplanen. De olika utslussningsåtgär-
derna kan, utifrån den intagnes behov och förutsättningar, kombineras med va-
randra i syfte att uppnå en ändamålsenlig utslussning.
Riskbedömning
2 §
Vid bedömningen av de risker som anges i 11 kap.2-5 §§fängelselagen
(2010:610), ska särskilt beaktas
1. karaktären och omfattningen av den intagnes tidigare och aktuella brotts-
lighet, med särskild hänsyn tagen till eventuella brottsoffer,
2. utfallet av tidigare och pågående verkställighet, såsom utfallet av genomförda
utevistelser på egen hand och deltagande i brotts- och missbruksrelaterad program-
verksamhet,
3. strafftidens längd och återstående verkställighetstid,
4. om den intagne ska utvisas eller avvisas efter frigivning eller saknar anknyt-
ning till riket,
![](https://lagen.nu/kvfs/2011:1/sid36.png)
KVFS
2011:1
36
5. om den intagne är medlem i eller har annan koppling till ett kriminellt nätverk
eller grov organiserad brottslighet, och
6. den intagnes personliga förhållanden, såsom missbruk eller psykisk ohälsa.
Allmänna råd
Riskbedömningen ligger till grund för ställningstagande till om en utslussnings-
åtgärd kan beviljas och vilka villkor som ska gälla. Innan en utslussningsåtgärd
beviljas bör den intagne ha genomfört permission utan anmärkning. Innan frigång
beviljas bör den intagne ha genomfört permission på egen hand utan anmärkning.
Innan vistelse i halvvägshus eller utökad frigång beviljas bör den intagne ha
genomfört permission på egen hand med övernattning utan anmärkning.
Utslussningsperiodens längd
3 §
Utslussningsperiodens längd ska baseras på vad som framkommit vid be-
hovsbedömningen och riskbedömningen. Utslussningsperiodens längd får inte
medföra att straffet urholkas.
Särskilt om frigång
Allmänna råd till 11 kap. 2 § fängelselagen (2010:610)
Vid prövningen av om en intagen ska beviljas frigång bör det särskilt beaktas om
den intagne behöver inskolning i arbetslivet eller om frigång kan antas väsentligt
förbättra den intagnes möjlighet att försörja sig efter frigivningen.
Frigång kan bl.a. beviljas en intagen som behöver återinskolas i ett tidigare
arbete efter ett längre fängelsestraff eller om en intagen behöver omskolning för
att komma in på arbetsmarknaden eller för att börja arbeta inom ett nytt område.
Frigång kan också beviljas för deltagande i grundläggande utbildning, yrkesut-
bildning eller högskolestudier. Frigång kan även beviljas om en intagens behov av
missbruksbehandling kan tillgodoses bättre genom frigång än genom behandling i
anstalt.
Särskilt om vårdvistelse
Allmänna råd till 11 kap. 3 § fängelselagen (2010:610)
Vid prövningen av om en intagen ska beviljas vårdvistelse bör det särskilt beaktas
om den intagne har behov av vård eller behandling för t.ex.
- drogmissbruk,
- spelberoende,
- våldsbenägenhet,
- sexualbrottsrelaterat beteende,
- kriminellt beteende,
- psykiatrisk problematik, eller
- funktionsnedsättning.
Den intagne bör ha genomfört någon form av brotts- och missbruksrelaterad
programverksamhet i anstalt eller på annat sätt visat att han eller hon är redo för
![](https://lagen.nu/kvfs/2011:1/sid37.png)
KVFS
2011:1
37
att bearbeta sin problematik på det sätt som kommer att krävas under vård-
vistelsen.
Särskilt om halvvägshus
Allmänna råd till 11 kap. 4 § fängelselagen (2010:610)
Vid prövningen av om en intagen behöver det särskilda stöd och den tillsyn som
kan beredas i halvvägshus bör det särskilt beaktas om den intagne saknar bostad
eller om han eller hon ur riskhänseende eller av personliga skäl behöver mer stöd
än vad som kan erbjudas vid utökad frigång.
Särskilt om utökad frigång
Allmänna råd till 11 kap. 5 § fängelselagen (2010:610)
Utökad frigång kan beviljas en intagen som inte har sådana behov som bättre
tillgodoses genom en vårdvistelse eller en vistelse i halvvägshus. Utökad frigång
bör normalt inte beviljas för kortare tid än en månad.
4 §
Den intagnes bostad ska vara utformad så att kontroll med elektroniska
hjälpmedel är möjlig. Den ska vara utformad för permanent boende samt i övrigt
vara lämplig för den fortsatta verkställigheten.
5 §
En person som den intagne delar bostad med ska tillfrågas om han eller hon
samtycker till att fängelsestraffet avtjänas i bostaden. Om sådant samtycke inte
lämnas får fängelsestraffet inte avtjänas i den bostaden.
Om den intagne delar bostad med ett brottsoffer får fängelsestraffet inte avtjänas
i den bostaden, om det inte finns synnerliga skäl.
Allmänna råd
Om den som den intagne delar bostad med är ett barn ankommer det enligt regler-
na i föräldrabalken på den eller de som är vårdnadshavare att ta ställning till om
samtycke ska lämnas till att fängelsestraffet avtjänas i bostaden.
6 §
Om den utökade frigången kan antas inverka menligt på barn som den
intagne delar bostad med får den inte beviljas.
Sysselsättning under utslussningsåtgärd
7 §
Arbete, behandling, utbildning eller särskilt anordnad verksamhet som den
intagne ska delta i under frigång, vistelse i halvvägshus eller utökad frigång
(sysselsättning under utslussningsåtgärd) ska vara regelbunden och kontrollerbar.
Sysselsättning under utslussningsåtgärd får inte medföra övernattning utanför an-
stalten, halvvägshuset eller bostaden. Den får inte vara förlagd utomlands.
Allmänna råd till 11 kap. 2 , 4 och 5 §§ fängelselagen (2010:610)
Arbete kan avse även t.ex. arbetsträning eller praktik som kan antas förbättra den
intagnes förutsättningar att etablera sig på arbetsmarknaden eller deltagande i
![](https://lagen.nu/kvfs/2011:1/sid38.png)
KVFS
2011:1
38
yrkesinriktad rehabilitering i samverkan med Arbetsförmedlingen och kommun
(Krami).
Behandling kan avse t.ex. medverkan i brotts- eller missbruksrelaterade program
eller behandling i öppenvård.
Utbildning innefattar t.ex. studier eller yrkesutbildning.
Särskilt anordnad verksamhet kan avse deltagande i dagcenterverksamhet och
studiecirklar, sysselsättning liknande den som ges inom ramen för samhällstjänst
samt vård av barn under föräldraledighet, vård av sjukt barn eller annan sjuk när-
stående.
Sysselsättningen bör normalt utföras måndag – fredag under dagtid. Vid vistelse
i halvvägshus och vid utökad frigång bör sysselsättningsgraden motsvara minst
tjugo timmar per vecka och i genomsnitt inte överstiga fyrtio timmar per vecka.
För intagna som är pensionärer eller på grund av sjukdom eller funktionsned-
sättning har svårt att klara sysselsättningskravet kan en något lägre sysselsätt-
ningsgrad godtas.
Kontroll
Allmänna råd till 11 kap. 6 § fängelselagen (2010:610)
Villkor ska vara individuellt utformade utifrån riskbedömningen och omständig-
heterna i det enskilda fallet. Villkor om skötsamhet, om skyldighet att hålla kontakt
med Kriminalvården samt om att avhålla sig från alkohol och andra berusnings-
medel bör regelmässigt meddelas. Villkor kan även avse t.ex.
- vilken bostad den intagne ska ha under utslussningsåtgärden,
- förbud mot att lämna bostaden annat än på särskilt bestämda tider,
- förbud att vistas inom eller utanför ett visst geografiskt område,
- förbud att ta kontakt med en viss person, eller
- vad som ska gälla i fråga om arbete, annan förvärvsverksamhet, utbildning
eller annan sysselsättning.
Ändrade eller nya villkor bör meddelas om det är nödvändigt för att utsluss-
ningsåtgärden ska kunna genomföras på ett ändamålsenligt sätt, t.ex. om den in-
tagne får en förändrad bostads- eller sysselsättningssituation eller gör sig skyldig
till misskötsamhet av mindre allvarlig art som inte leder till upphävande av ut-
slussningsåtgärden.
Särskilt om halvvägshus
8 §
En intagen ska ha sin dygnsvila i halvvägshuset. Det gäller inte om
den in-
tagne beviljas vistelse utanför halvvägshuset enligt 9-11 §§ under tid för dygnsvila.
Allmänna råd
Den intagne bör normalt vistas i halvvägshuset klockan 22.00 – 06.00.
9 §
En intagen får, utöver tid för sysselsättning under utslussningsåtgärd, vistas
utanför halvvägshuset under högst 16 timmar per vecka för att ägna sig åt aktivite-
ter som förbereder honom eller henne för frigivningen eller syftar till att utveckla
och stärka sociala nätverk.
![](https://lagen.nu/kvfs/2011:1/sid39.png)
KVFS
2011:1
39
Allmänna råd
Omfattningen av och innehållet i den intagnes vistelser utanför halvvägshuset en-
ligt 9-11 §§ prövas individuellt med utgångspunkt i riskbedömningen.
10 § En intagen får, utöver vad som framgår av 9 §, vistas utanför halvvägshuset
högst 72 timmar per månad. Denna tid får delas upp på högst fyra tillfällen och får
inte kombineras med tid för annan vistelse utanför halvvägshuset.
Allmänna råd
Om det följer av riskbedömningen bör en intagen först beviljas en eller flera kor-
tare vistelser utanför halvvägshuset som förberedelse inför en längre sådan.
11 § En intagen får vistas utanför halvvägshuset utöver vad som anges i 9-10 §§
om det finns synnerliga skäl.
Allmänna råd
Synnerliga skäl kan finnas vid akuta eller oplanerade händelser som t.ex. behov av
läkarvård, besök hos närstående som är svårt sjuk, närvaro vid närståendes be-
gravning eller kallelse att inställa sig hos Polisen eller annan myndighet. Sådan
vistelse utanför halvvägshuset får inte omfatta längre tid än vad som är nödvändigt
för att tillgodose syftet med åtgärden.
Särskilt om utökad frigång
12 § Utökad frigång ska förenas med villkor om att den intagne inte får lämna
bostaden annat än på särskilt bestämda tider. Villkoret ska kontrolleras med elekt-
roniska hjälpmedel under minst två tredjedelar, dock minst två månader, av tiden
för den utökade frigången.
13 § En intagen ska ha sin dygnsvila i bostaden. Det gäller inte om
den intagne
beviljas vistelse utanför bostaden enligt 14-16 §§ under tid för dygnsvila.
Allmänna råd
Den intagne bör normalt vistas i bostaden mellan klockan 22.00 – 06.00.
14 § Den intagne får, utöver tid för sysselsättning, vistas utanför bostaden under
högst 18 timmar per vecka. Om elektroniska hjälpmedel inte används för att kont-
rollera uppställda villkor får den intagne vistas utanför bostaden under ytterligare 6
timmar per vecka.
Utöver vistelse utanför bostaden enligt första stycket får den intagne vistas utan-
för bostaden högst 6 timmar per vecka för att ägna sig åt aktiviteter som förbereder
honom eller henne för frigivningen eller syftar till att utveckla och stärka sociala
nätverk.
Allmänna råd
Omfattningen av och innehållet i den intagnes vistelser utanför bostaden enligt 14-
16 §§ prövas individuellt med utgångspunkt i riskbedömningen.
![](https://lagen.nu/kvfs/2011:1/sid40.png)
KVFS
2011:1
40
15 § Den intagne får, utöver vad som framgår av 14 §, vistas utanför bostaden
högst 24 timmar per månad. Denna tid får delas upp på högst två tillfällen och får
inte kombineras med tid för annan vistelse utanför bostaden.
Allmänna råd
Om det följer av riskbedömningen bör en intagen först beviljas en eller flera kor-
tare vistelser utanför bostaden som förberedelse inför en längre sådan.
16 § En intagen får vistas utanför bostaden utöver vad som anges i 14-15 §§ om
det finns synnerliga skäl.
Allmänna råd
Synnerliga skäl kan finnas vid akuta eller oplanerade händelser såsom behov av
läkarvård, besök hos närstående som är svårt sjuk, närvaro vid närståendes be-
gravning eller kallelse att inställa sig hos polisen eller annan myndighet. Sådan
vistelse utanför bostaden får inte omfatta längre tid än vad som är nödvändigt för
att tillgodose syftet med utevistelsen.
Upphävande av utslussningsåtgärd
Allmänna råd till 11 kap. 8 § 1 fängelselagen (2010:610)
Bristande förutsättningar som kan leda till att en utslussningsåtgärd upphävs är
t.ex. att
- den intagne förlorar sin bostad,
- den intagne förlorar sin sysselsättning.
- en person som den intagne delar bostad med återtar sitt samtycke till att fäng-
elsestraff avtjänas i bostaden,
- ett brottsoffer flyttar in i den intagnes bostad, eller
- kontroll med elektroniska hjälpmedel inte går att upprätthålla.
Allmänna råd till 11 kap. 8 § 2 fängelselagen (2010:610)
Misskötsamhet som kan leda till att en utslussningsåtgärd upphävs är t.ex. att den
intagne
- avviker,
- återfaller i brottslighet som inte är av ringa art eller omfattning,
- är påverkad av droger,
- utan giltigt skäl vägrar att lämna prov för drogkontroll,
- inte håller kontakt med Kriminalvården enligt dess anvisningar,
- inte deltar i den sysselsättning under utslussningsåtgärd som bestämts,
- uppträder hotfullt,
- utan giltigt skäl kommer för sent vid ett eller flera tillfällen,
- vägrar att ge en person som kontrollerar villkoren för utökad frigång tillträde
till bostaden,
- uppsåtligen manipulerar den tekniska övervakningsutrustningen vid kontroll
med elektroniska hjälpmedel, eller
- bryter mot andra meddelade villkor.
![](https://lagen.nu/kvfs/2011:1/sid41.png)
KVFS
2011:1
41
12 kap. Varning och uppskjuten villkorlig frigivning
Varning
Allmänna råd till 12 kap. 1 § fängelselagen (2010:610)
Med föreskrifter som gäller för verkställigheten avses all normgivning som en
intagen har att rätta sig efter, dvs. såväl lagar och förordningar som Kriminal-
vårdens föreskrifter.
En intagen bör varnas för bl.a.
- rymning eller fritagning,
- försök till, förberedelse till eller främjande av rymning eller fritagning,
- våld eller hot mot medintagen, tjänsteman eller annan person som vistas i an-
stalten,
- trakasserier av medintagen, tjänsteman eller annan person som vistas i
anstalten; särskilt sexuella trakasserier eller trakasserier på grund av etnisk till-
hörighet eller funktionsnedsättning,
- innehav eller bruk av eller annan befattning med narkotika, innehav av före-
mål som anges i 8 kap. 8 § fängelselagen (2010:610) (narkotikautensilier m.m.),
- vägran att utan giltigt skäl lämna prov för drogkontroll eller annars låta sig
kroppsvisiteras eller kroppsbesiktigas,
- manipulation av prov för drogkontroll,
- skadegörelse,
- manipulation av elinstallation, larmanordning eller annan teknisk utrustning
- missbruk av larmanordning,
- upprepad vägran att utföra eller delta i anvisad sysselsättning,
- innehav av otillåten telefonutrustning eller annan utrustning som kan an-
vändas för kommunikation,
- innehav av andra otillåtna föremål,
- otillåten datoranvändning, och
- underlåtenhet att följa personals anvisningar.
1 §
Vid förhör med den intagne ska, om möjligt, två tjänstemän medverka.
2 §
Vid förhör får inte medvetet oriktiga uppgifter, löften eller förespeglingar
om förmåner, hot, tvång, uttröttning eller andra otillbörliga åtgärder användas. Den
som hörs får inte fråntas rätten till sedvanliga måltider eller vila.
Uppskjuten villkorlig frigivning
Allmänna råd till 12 kap. 2 § fängelselagen (2010:610) och 26 kap. 6 och 7 §§
Vid bedömningen av om det finns synnerliga skäl mot villkorlig frigivning ska en
helhetsbedömning göras av allt som har inträffat under verkställigheten.
Dokumenterad styrkt misskötsamhet utgör ett viktigt underlag vid den samlade
bedömningen av verkställigheten. Att en varning har meddelats är inte någon
![](https://lagen.nu/kvfs/2011:1/sid42.png)
KVFS
2011:1
42
formell förutsättning för att en händelse ska kunna läggas till grund för ett beslut
om uppskjuten villkorlig frigivning.
Även misskötsamhet vid tillfällig placering i häkte under verkställighet av
fängelsestraff samt under vistelse utanför anstalt enligt 9- 11 kap. fängelselagen
bör vägas in vid helhetsbedömningen.
Om den villkorliga frigivningen skjuts upp kan de omständigheter, som ligger till
grund för det beslutet, inte läggas till grund för senare beslut om att ytterligare
skjuta upp den villkorliga frigivningen. Om den villkorliga frigivningen däremot
inte skjuts upp, kan redan inträffad misskötsamhet, tillsammans med ytterligare
misskötsamhet, senare medföra att den villkorliga frigivningen skjuts upp. Har en
gärning prövats i straffrättslig ordning och bedömts inte utgöra brott, kan gärn-
ingen ligga till grund för beslut om uppskjuten villkorlig frigivning.
13 kap. Bidrag av allmänna medel
1 §
En intagen får beviljas bidrag enligt bestämmelserna i detta kapitel, om det
är skäligt med hänsyn till den intagnes ekonomiska förhållanden och att verkstäl-
ligheten ska kunna genomföras på ett ändamålsenligt sätt.
Bidrag för telefonsamtal
som är av stor vikt för den intagnes frigivningsförberedelser får dock beviljas
oavsett den intagnes ekonomiska förhållanden.
Allmänna råd
Det är normalt inte skäligt att bevilja bidrag om den intagne kan betala själv eller
om det går att förutse att han eller hon inom en rimlig tidsperiod kan täcka kost-
naden genom ersättning för sysselsättning eller någon annan inkomst och åtgärden
som ska täckas genom bidraget kan skjutas upp. Kriminalvårdens utredning om
den intagnes betalningsförmåga kan variera beroende på vad för slags bidrag den
intagne ansöker om.
Om den intagne saknar pengar och det beror på att han eller hon inte har hus-
hållat med dem på ett rimligt sätt bör det vägas mot hur angelägen den åtgärd som
ska täckas genom bidraget är.
Information och samtycke vid besök och andra kontakter
2 §
En intagen får beviljas bidrag för att skicka en sådan blankett som avses i 7
kap. 26 §.
Telefonsamtal
3 §
En intagen får beviljas bidrag för ett kortare telefonsamtal per vecka med
närstående barn, om det kan antas vara till barnets bästa. En intagen får också be-
viljas bidrag för telefonsamtal som är av stor vikt för hans eller hennes frigivnings-
förberedelser eller som annars är särskilt angelägna.
![](https://lagen.nu/kvfs/2011:1/sid43.png)
KVFS
2011:1
43
Allmänna råd
Särskilt angelägna telefonsamtal kan t.ex. vara en sådan underrättelse till närstå-
ende som avses i 3 § fängelseförordningen (2010:2010) eller ett telefonsamtal till
närstående vid allvarlig sjukdom.
Bidrag för telefonsamtal kan ges genom att Kriminalvården låter den intagne
ringa utanför INTIK-systemet utan att debitera honom eller henne för samtalskost-
naden eller genom att Kriminalvården ger den intagne telefonkort till INTIK-sys-
temet.
Tandvård
4 §
En intagen som behöver akuttandvård får beviljas bidrag för sådan vård.
En intagen som behöver grundläggande tandvård och som avtjänar fängelse i
lägst tre år får beviljas bidrag för sådan vård.
Allmänna råd
Vad som avses med akuttandvård och grundläggande tandvård framgår av 1 kap.
16 §. Behovet av tandvård bör framgå av intyg och vårdplan av tandläkare.
Glasögon
5 §
En intagen som behöver göra en synundersökning eller behöver glasögon
får beviljas bidrag för det.
Allmänna råd
Behovet av glasögon bör vara utrett genom intyg av legitimerad optiker eller
ögonläkare. En intagen som uppfyller Transportstyrelsens krav på synskärpa för
B-körkort (personbil) utan villkor om synkorrigering (binokulär synskärpa på
minst 0,5) bör normalt inte beviljas bidrag för glasögon. Bidrag för glasögon bör
inte heller beviljas vid mindre synförändringar eller om endast kort tid återstår av
verkställigheten. Bidrag bör endast beviljas för enklare bågar och glas av stan-
dardtyp.
Permission och särskild permission
6 §
En intagen får beviljas bidrag för uppehälle och resor i samband med per-
mission eller särskild permission.
Bidrag för resor utgår endast för den del av kostnaden som överstiger 200
kronor, om det inte finns särskilda skäl.
Bidrag för uppehälle ska beräknas med utgångspunkt i den riksnorm som avses i
4 kap. 3 § socialtjänstlagen (2001:453) och Socialstyrelsens allmänna råd om eko-
nomiskt bistånd. Bidrag för resor ska beräknas med utgångspunkt i 14 § andra och
tredje meningarna förordningen (1974:286) om beräkning av strafftid m.m.
Allmänna råd
Särskilda skäl för att bevilja bidrag för resekostnad understigande 200 kronor kan
finnas t.ex. vid extra permission enligt 10 kap. 7 §.
![](https://lagen.nu/kvfs/2011:1/sid44.png)
KVFS
2011:1
44
Särskilda utslussningsåtgärder
7 §
En intagen får i samband med en särskild utslussningsåtgärd beviljas bidrag
för boende, uppehälle och annat som har samband med sysselsättningen eller
vistelsen.
Bidraget ska beräknas enligt 6 § tredje stycket.
Allmänna råd
Med uppehälle och annat som har samband med sysselsättningen eller vistelsen i
övrigt avses bl.a. livsmedel, kläder, inköp av basutrustning till det egna hemmet,
fritidsaktiviteter och kursavgifter samt kostnader för resor, arbetskläder och kurs-
material. Bidrag kan även avse extraordinära kostnader såsom vård- eller medi-
cinkostnader som inte kan skjutas upp till efter den villkorliga frigivningen.
Frigivning
8 §
En intagen som vid frigivningen har ett akut hjälpbehov som inte kan till-
godoses genom socialnämnden får, i avvaktan på tid för besök där, beviljas bidrag
för hemresa och uppehälle. Bidrag får under samma förutsättningar också beviljas
för kläder och skor som är anpassade för årstiden, om den intagne saknar sådana.
Bidraget ska beräknas enligt 6 § tredje stycket.
Allmänna råd
Det finns inte något akut hjälpbehov om den intagne kan få kläder och skor
lämnade eller skickade till sig.
14 kap. Övriga bestämmelser
1 §
Chefen för Kriminalvården kan besluta om undantag från dessa föreskrifter.
Dessa föreskrifter och allmänna råd träder i kraft den 1 april 2011.
Genom författningen upphävs
1. Kriminalvårdens föreskrifter och allmänna råd om ersättningar m.m. till in-
tagna i anstalt och häkte (KVFS 2006:8),
2. Kriminalvårdens föreskrifter och allmänna råd om placering av dömda i kri-
minalvårdsanstalt (KVFS 2006:13),
3. Kriminalvårdens föreskrifter och allmänna råd om bidrag till glasögon för
intagna m.fl.(KVFS 2006:22),
4. Kriminalvårdens föreskrifter om ändring i Kriminalvårdens föreskrifter och
allmänna råd (KVFS 2006:22) om bidrag till glasögon för intagna m.fl. (KVFS
2006:33),
5. Kriminalvårdens föreskrifter och allmänna råd om tandvård för intagna m.fl.
(KVFS 2007:5),
![](https://lagen.nu/kvfs/2011:1/sid45.png)
KVFS
2011:1
45
6. Kriminalvårdens föreskrifter och allmänna råd om prov för drogkontroll
(KVFS 2008:4),
7. Kriminalvårdens föreskrifter och allmänna råd om särskilda utslussnings-
åtgärder (KVFS 2008:5),
8. Kriminalvårdens föreskrifter om ändring i Kriminalvårdens föreskrifter och
allmänna råd (KVFS 2006:13) om placering av dömda i kriminalvårdsanstalt
(KVFS 2008:7),
9. Kriminalvårdens föreskrifter och allmänna råd för verkställighet i anstalt
(KVFS 2009:4),
10. Kriminalvårdens föreskrifter om ändring i Kriminalvårdens föreskrifter och
allmänna råd (KVFS 2008:4) om prov för drogkontroll (KVFS 2009:5)
11. Kriminalvårdens föreskrifter om ändring i Kriminalvårdens föreskrifter och
allmänna råd om placering av dömda i kriminalvårdsanstalt (KVFS 2006:13)
(KVFS 2009:8)
12. Kriminalvårdens föreskrifter och allmänna råd om ändring i Kriminal-
vårdens föreskrifter och allmänna råd för verkställighet i anstalt (KVFS 2009:4)
(KVFS 2009:10),
13. Kriminalvårdens föreskrifter och allmänna råd om ändring i Kriminal-
vårdens föreskrifter och allmänna råd för verkställighet i anstalt (KVFS 2009:4)
(KVFS 2010:1) samt
14. Kriminalvårdens föreskrifter och allmänna råd om planering av kriminal-
vårdspåföljd och häktesvistelse (KVFS 2010:4).
LARS NYLÉN
Ulf Jonson