SJVFS 2016:11
Föreskrifter om ändring i Statens jordbruksverks föreskrifter och allmänna råd (SJVFS 2015:25) om miljöersättningar, ersättningar för ekologisk produktion, kompensationsstöd och djurvälfärdsersättningar
![](https://lagen.nu/sjvfs/2016:11/sid1.png)
Statens jordbruksverks
författningssamling
Statens jordbruksverk
551 82 Jönköping
Tfn 036-15 50 00
www.jordbruksverket.se
ISSN 1102-0970
SJVFS 2016:11
Föreskrifter om ändring i Statens jordbruksverks
föreskrifter och allmänna råd (SJVFS 2015:25) om
miljöersättningar,
ersättningar
för
ekologisk
produktion,
kompensationsstöd
och
djurvälfärdsersättningar;
Utkom från trycket
den 7 april 2016
Omtryck
beslutade den 7 april 2016.
Statens jordbruksverk föreskriver, med stöd av 1 kap. 41 § förordningen (2015:406)
om stöd för landsbygdsutvecklingsåtgärder och efter samråd med Havs- och vatten-
myndigheten, länsstyrelserna, Naturvårdsverket, Post- och telestyrelsen, Vatten-
myndigheterna, Riksantikvarieämbetet, Sametinget, Skogsstyrelsen, Tillväxtverket
och de organisationer som har representanter i övervakningskommittén i fråga om
verkets föreskrifter och allmänna råd (SJVFS 2015:25) om miljöersättningar,
ersättningar
för
ekologisk
produktion,
kompensationsstöd
och
djurvälfärdsersättningar1
dels att 13 kap. 10 § och bilaga 1 till föreskrifterna ska ha följande lydelse,
dels att det i föreskrifterna ska införas en ny paragraf, 11 kap. 24 § och en ny rubrik
närmast före 11 kap. 24 §, med följande lydelse.
Författningen och det allmänna rådet kommer därför att ha följande lydelse från och
med den dag denna författning träder i kraft.
INNEHÅLLSFÖRTECKNING
1 kap.
GEMENSAMMA BESTÄMMELSER………………………..……. s. 3
2 kap.
SKALA FÖR AVDRAG PÅ GRUND AV VILLKORSFEL..…..….s. 18
3 kap.
BETESMARKER OCH SLÅTTERÄNGAR………………....…….s. 20
4 kap.
FÄBODAR……………………………………………………...…..s. 28
5 kap.
RESTAURERING
AV
BETESMARKER
OCH
SLÅTTERÄNGAR…………………………………………….…...s. 30
6 kap.
VALLODLING…………………………………………….…...…..s. 32
7 kap.
SKÖTSEL AV VÅTMARKER OCH DAMMAR……..……..…….s. 33
8 kap.
MINSKAT KVÄVELÄCKAGE……..………………………...……s.35
1
Författningen senast omtryckt SJVFS 2016:6
![](https://lagen.nu/sjvfs/2016:11/sid2.png)
SJVFS 2016:11
2
9 kap.
SKYDDSZONER…………………………………………………....s.37
10 kap.
HOTADE HUSDJURSRASER………………………...……………s.38
11 kap.
EKOLOGISK
PRODUKTION
OCH
OMSTÄLLNING
TILL
EKOLOGISK PRODUKTION…………………………….....…….s. 40
12 kap.
KOMPENSATIONSSTÖD….……………………………………...s. 45
13 kap.
EXTRA DJUROMSORG FÖR FÅR……………………….………..s.48
14 kap.
EXTRA DJUROMSORG FÖR SUGGOR………….……………....s. 50
15 kap.
UTÖKAD KLÖVHÄLSOVÅRD FÖR MJÖLKKOR………………s.52
Bilaga 1
Kombinationer av åtaganden i programperiod 2007-2013 med åtaganden
i programperiod 2014-2020……..……..………………………...….s. 55
Bilaga 2
Basvillkor…………………………………………….……………...s. 58
Bilaga 3
Skalor för avdrag på grund av villkorsfel…………………………...s. 88
Bilaga 4
Kombinationer av markklasser och allmän/särskild skötsel i betesmarker
och slåtterängar………………………………………………...…..s. 105
Bilaga 5
Kombinationer av komplementen i betesmarker och slåtterängar….s. 106
Bilaga 6
Definitioner av värdefulla landskapselement……………………….s.107
Bilaga 7
Kombinationer åtaganden i programperiod 2014-2020 med vissa insatser
inom Utvald miljö i programperiod 2007-2013……………….…....s. 108
Bilaga 8
Hullbedömning på får………………………….…………………...s.109
Bilaga 9
Hullbedömning på suggor…………………………………………..s.110
![](https://lagen.nu/sjvfs/2016:11/sid3.png)
SJVFS 2016:11
3
1 kap.
GEMENSAMMA BESTÄMMELSER
Ersättningsformer
1 § Denna författning gäller följande former av ersättningar:
1. Miljö- och klimatvänligt jordbruk (miljöersättningar):
a. betesmarker och slåtterängar
b. fäbodar
c. restaurering av betesmarker och slåtterängar
d. vallodling
e. skötsel av våtmarker och dammar
f. minskat kväveläckage
g. skyddszoner
h. hotade husdjursraser
2. Ekologisk produktion:
a. ekologisk produktion
b. omställning till ekologisk produktion
3. Kompensationsstöd
4. Djurvälfärdsersättningar
a. extra djuromsorg för får
b. extra djuromsorg för suggor
c. utökad klövhälsovård för mjölkkor
Definitioner
2 § I denna författning förstås med:
Besättning:
Samtliga djur som hålls på den eller de produktionsplatser
som ingår i åtagandet.
Betesmarker och
slåtterängar:
Med samlingsnamnet betesmarker och slåtterängar i dessa
föreskrifter avses ägoslaget betesmark. Det innebär
för miljöersättningar följande typer av marker: betesmark,
slåtteräng,
alvarbete,
skogsbete,
mosaikbetesmark,
gräsfattig mark samt fäbodbete.
Det innebär för ersättningarna för ekologisk produktion och
kompensationsstöd följande typer av betesmarker och
slåtterängar: betesmark, slåtteräng samt fäbodbete som
berättigar till gårdsstöd och kompensationsstöd.
Betesmark
Ett jordbruksskifte som inte är åkermark och som sköts med
bete, avslagning eller putsning samt är bevuxet med gräs,
örter eller hävdad ljung som är dugligt som foder.
Slåtteräng
Ett jordbruksskifte som inte är åkermark och som används
på eftersommaren till slåtter eller för slåtter kompletterat
![](https://lagen.nu/sjvfs/2016:11/sid4.png)
SJVFS 2016:11
4
med efterbete eller lövtäkt. Slåtterängen ska vara bevuxen
med gräs, örter eller hävdad ljung som är dugligt som foder.
Fäbodbete
som
berättigar
till
gårdsstöd
och
kompensationsstöd
Ett jordbruksskifte som uppfyller definitionen för fäbodbete
samtidigt som marken uppfyller definition för betesmark.
Generellt för betesmark, slåtteräng och fäbodbete som
berättigar till gårdsstöd och kompensationsstöd
Mark i renskötselområdet som huvudsakligen används till
renbete räknas inte som betesmark eller slåtteräng. Skog
samt områden där åtgärder gjorts för att väsentligt gynna
trätillväxten räknas inte som betesmark eller slåtteräng.
För att ett skifte ska räknas som betesmark eller slåtteräng
ska marken klassificeras som ägoslaget betesmark i
blockdatabasen. Mark som inte är klassificerad som
ägoslaget betesmark i blockdatabasen kan klassificeras som
betesmark eller slåtteräng om marken har tydliga inslag av
hävdgynnade arter eller har höga natur- eller kulturvärden
knutna till slåtter- eller beteshävd.
Ytor tätt med träd- och buskskikt, naturliga impediment
eller värdefulla landskapselement eller som saknar
tillräckligt med gräs eller örter, ska bedömas i enlighet med
1 kap. 3 §. Naturliga impediment och värdefulla
landskapselement enligt bilaga 6 som är bevuxna med gräs,
örter eller hävdad ljung ingår alltid i skiftesarealen.
Skogsbete
Ett jordbruksskifte som inte är åkermark och som används
till bete. Mark i renskötselområdet som huvudsakligen
används till renbete räknas inte som skogsbete.
Som skogsbete räknas endast mark som länsstyrelsen
fastställt som skogsbete. Marken ska betas av djurslagen
nötkreatur, får, get eller häst. Skogsbetet ska huvudsakligen
bestå av skog med ett till övervägande del spontant
uppkommet trädbestånd. Trädbeståndet ska ha inslag av
gamla träd eller på annat sätt visa på att en lång kontinuitet
råder i trädskiktet. Området ska sakna påtagliga
indikationer på storskaliga kontinuitetsbrott till exempel
trakthygge eller på att marken använts som inäga annat än i
liten omfattning före jordbrukets mekanisering. Områdets
markvegetation ska vara betespräglad och det ska finnas
gräs, örter och ris som är dugligt som foder. Vegetationen
ska innehålla växtarter eller ha en vegetationsstruktur som
visar på en långvarig beteshävd. Ytor med ett träd- eller
buskskikt som är svåråtkomliga för betesdjuren eller som
saknar gräs, örter eller ris på grund av ett tätt träd- eller
buskskikt,
naturliga
impediment
eller
värdefulla
![](https://lagen.nu/sjvfs/2016:11/sid5.png)
SJVFS 2016:11
5
landskapselement får ingå i arealen så länge dessa ytor inte
utgör sammanhängande områden som var för sig överstiger
0,1 hektar. De värdefulla landskapselement som berörs är
fornlämningslokal, odlingsröse, stentipp, byggnadsgrund,
stenmur samt öppet dike som uppfyller definitionen i bilaga
6. Naturliga impediment och värdefulla landskapselement
enligt bilaga 6 som är bevuxna med gräs, örter eller ris ingår
alltid i skiftesarealen. Mindre områden inuti skiftet som i
sig skulle uppfylla definitionen för betesmark, alvarbete
eller mosaikbetesmark ska räknas som skogsbete om dessa
områden uppgår till maximalt 0,5 hektar vardera. Detta
under förutsättning att skiftet huvudsakligen är skogsbete.
Alvarbete
Ett jordbruksskifte på Öland eller Gotland som inte är
åkermark och som används till bete. Marken ska vara
alvarmark. Skog samt områden där åtgärder gjorts för att
väsentligt gynna trätillväxten räknas inte som alvarbete.
Som alvarbete räknas endast mark som länsstyrelsen
fastställt som alvarbete. Områdets markvegetation ska bestå
av gräs, örter och ris som är dugligt som foder. Men de gräs
och örter som växer på marken ska som helhet inte växa så
tätt att marken klarar kraven i betesmarksdefinitionen för
betesmark. Ytor med ett träd-eller buskskikt som är
svåråtkomliga för betesdjuren eller som saknar gräs, örter
eller ris på grund av ett tätt träd- och buskskikt, naturliga
impediment eller värdefulla landskapselement får ingå i
arealen så länge dessa ytor inte utgör sammanhängande
områden som var för sig överstiger 0,1 hektar. De
värdefulla
landskapselement
som
berörs
är
fornlämningslokal, odlingsröse, stentipp, byggnadsgrund,
stenmur samt öppet dike, som uppfyller definitionen i
bilaga
6.
Naturliga
impediment
och
värdefulla
landskapselement enligt bilaga 6 som är bevuxna med gräs
örter eller ris ingår alltid i skiftesarealen.
Mindre områden inuti skiftet som i sig skulle uppfylla
definitionen för betesmark eller skogsbete ska räknas som
alvarbete under förutsättning att skiftet huvudsakligen är
alvarbete.
Mosaikbetesmark
Ett jordbruksskifte som inte är åkermark och som används
till bete eller slåtter. Mark i renskötselområdet som
huvudsakligen används till renbete räknas inte som
mosaikbetesmark. Skog samt områden där åtgärder gjorts
för att väsentligt gynna trätillväxten räknas inte som
mosaikbetesmark. Mark på Öland och Gotland räknas inte
som mosaikbetesmark. Som mosaikbetesmark räknas
![](https://lagen.nu/sjvfs/2016:11/sid6.png)
SJVFS 2016:11
6
endast
mark
som
länsstyrelsen
fastställt
som
mosaikbetesmark.
Marken ska vara bevuxen med gräs, örter eller ris som är
duglig som foder.
Mosaikbetesmarken ska ha ett så stort inslag av element
enligt pro rata bedömningen för betesmarker och
slåtterängar i 1 kap. 3 § att dessa tillsammans täcker mer
än 50 procent men mindre än 90 procent av skiftet som
helhet.
Mark som kan klassas som betesmark, slåtteräng, alvarbete,
skogsbete
eller
fäbodbete
får
inte
räknas
som
mosaikbetesmark. Ytor med ett träd- eller buskskikt som är
svåråtkomliga för betesdjuren eller som saknar gräs, örter
eller ris på grund av ett tätt träd- och buskskikt, naturliga
impediment eller värdefulla landskapselement får ingå i
arealen så länge dessa ytor inte utgör sammanhängande
områden som var för sig överstiger 0,1 hektar.
De
värdefulla
landskapselement
som
berörs,
är
fornlämningslokal, odlingsröse, stentipp, byggnadsgrund,
stenmur samt öppet dike, som uppfyller definitionen i
bilaga 6.
Naturliga
impediment
och
värdefulla
landskapselement enligt bilaga 6 som är bevuxna med gräs
örter eller ris ingår alltid i skiftesarealen.
Mark som skulle kunna klassas som betesmark, slåtteräng,
alvarbete, skogsbete eller fäbodbete om igenväxning röjs
bort eller om marken restaureras och det är lämpligt för
markens natur- och kulturvärden får inte räknas som
mosaikbetesmark. Mindre områden inuti skiftet som i sig
skulle uppfylla definitionen för betesmark eller skogsbete
ska räknas som mosaikbetesmark om dessa områden
uppgår till maximalt 0,5 hektar vardera. Detta under
förutsättning att skiftet huvudsakligen är mosaikbetesmark.
Gräsfattig mark
Ett jordbruksskifte som inte är åkermark och som används
till bete eller slåtter. Mark i renskötselområdet som
huvudsakligen används till renbete räknas inte som
gräsfattig mark. Områden där åtgärder gjorts för att
väsentligt gynna trätillväxten räknas inte som gräsfattig
mark. Som gräsfattig mark kan räknas endast mark som
länsstyrelsen fastställt som gräsfattig mark. Alvarmark på
Öland och Gotland räknas inte som gräsfattig mark. Som
gräsfattig mark räknas marker som inte uppfyller
definitionerna för betesmark, slåtteräng, skogsbete,
fäbodbete,
alvarbete
eller
mosaikbete.
Områdets
markvegetation ska bestå av gräs, örter eller ris som är
dugligt som foder men de gräs och örter som växer på
marken ska som helhet inte växa så tätt att marken klarar
kraven i definitionen för betesmark.
![](https://lagen.nu/sjvfs/2016:11/sid7.png)
SJVFS 2016:11
7
Ytor med ett träd- eller buskskikt som är svåråtkomliga för
betesdjuren eller som saknar gräs, örter eller ris på grund av
ett tätt träd- och buskskikt, naturliga impediment eller
värdefulla landskapselement får ingå i arealen så länge
dessa ytor inte utgör sammanhängande områden som var
för
sig
överstiger
0,1
hektar.
De
värdefulla
landskapselement som berörs, är fornlämningslokal,
odlingsröse, stentipp, byggnadsgrund, stenmur samt öppet
dike, som uppfyller definitionen i bilaga 6. Naturliga
impediment och värdefulla landskapselement enligt bilaga
6 som är bevuxna med gräs örter eller ris ingår alltid i
skiftesarealen.
Mark som skulle kunna klassas som betesmark, slåtteräng,
alvarbete, skogsbete, mosaikbetesmark eller fäbodbete om
igenväxning röjs bort eller om marken restaureras och detta
är lämpligt får inte räknas.
Gräsfattiga marker ska ha höga naturvärden som är
beroende av bete eller slåtter för att bevaras eller utvecklas.
De höga naturvärdena ska vara beroende av att det finns ett
tätare träd- och buskskikt eller bero på att marken har en
permanent vattenspegel.
Marker med permanent vatten ska vara tydligt
betespåverkade och avgränsade till exempel genom att ej
avbetad vegetation utgör yttergräns. Med höga naturvärden
för gräsfattiga marker avses förekomst av hotade arter, arter
och biotoper som omfattas av åtgärdsprogram för hotade
arter eller arter i art- och habitatdirektivet (92/43/EEG)
samt fågeldirektivet (2009/147/EG). Höga naturvärden
avser också naturtyperna löväng och trädbärande betesmark
enligt art- och habitatdirektivet (92/43/EEG). Höga
naturvärden kan också avse hävdberoende nyckelbiotoper.
Nyckelbiotop är ett begrepp definierat av Skogsstyrelsen.
Mindre områden inuti skiftet som i sig skulle uppfylla
definitionen
för
betesmark,
skogsbete
eller
mosaikbetesmark ska räknas som gräsfattig mark om dessa
områden uppgår till maximalt 0,5 hektar vardera. Detta
under förutsättning att skiftet huvudsakligen är gräsfattig
mark.
Fäbodbete
Ett jordbruksskifte som inte är åkermark och som används
till fritt bete eller bete i storhägn vid en fäbod som
länsstyrelsen har godkänt. Marken ska betas av djurslagen
nötkreatur, får, get eller häst, häst i kombination med övriga
djurslag. Mark i renskötselområdet som huvudsakligen
används till renbete räknas inte som fäbodbete. Som
fäbodbete räknas endast mark som länsstyrelsen fastställt
som fäbodbete.
![](https://lagen.nu/sjvfs/2016:11/sid8.png)
SJVFS 2016:11
8
Brukningscentrum:
Det block eller det närmast belägna blocket där de för
jordbruksföretagets drift viktigaste ekonomibyggander är
belägna.
Blockdatabas:
Jordbruksverkets digitala register över jordbruksmarken i
Sverige.
Certifierad klövvårdare: En klövvårdare som är certifierad enligt de krav som tagits
fram av Svenska klövvårdsföreningen i samarbete med
Biologiska
Yrkeshögskolan
Skara,
Sveriges
lantbruksuniversitet och Växa Sverige.
Djurenhet:
Enligt kommissionens genomförandeförordning (EU) nr
808/2014 av den 17 juli 2014 om regler för tillämpning av
Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr
1305/2013 om stöd för landsbygdsutveckling från
Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling
(EJFLU)2.
Djurhållare
En fysisk eller juridisk person som håller djur på angivet
produktionsplatsnummer. Ska vara registrerad som
djurhållare i Jordbruksverkets produktionsplatsregister.
Ekologisk djurhållning:
Djurhållning som har certifierats av ett godkänt
kontrollorgan, enligt reglerna i rådets förordning
(EG) nr 834/2007 av den 28 juni 2007 om ekologisk
produktion och märkning av ekologiska produkter och om
upphävande av förordning (EEG) nr 2092/913.
Ekologisk odling:
Ekologisk odling som har certifierats enligt reglerna i
förordning (EG) nr 834/2007.
Ekologisk produktion:
Fodertillverkning, växtodling eller djurhållning, som
kontrolleras
enligt
reglerna
i
rådets
förordning
(EG) nr 834/2007.
Flerfäbodsystem:
System där djur flyttas mellan en huvudfäbod och en eller
flera kompletterande fäbodar under fäbodsäsongen.
Fäbod i bruk:
Fäbod som är godkänd av länsstyrelsen och som används
till fritt bete eller bete i storhägn med minst 1,2 djurenheter
av djurslagen nötkreatur, får och get. Därutöver får bete ske
med häst. Under fäbodsäsongen ska dessa djur vid fäboden
ha tillgång till minst 6 hektar fritt bete eller bete i storhägn.
Fäboden ska ha kvar inslag av traditionell bebyggelse och
den del som används för fäbodbruket får inte användas som
permanentbostad. Två eller flera besättningar som sköts
2
EUT L 227, 31.7.2014, s 18 (Celex 32014R0808).
3 EUT L 189, 20.7.2007, s 1 (Celex32007R0834).
![](https://lagen.nu/sjvfs/2016:11/sid9.png)
SJVFS 2016:11
9
gemensamt inom ett fäbodområde berättigar till en
ersättning för fäbod i bruk.
Fäbodsäsong:
Fäbodsäsongen är 1 juni till och med 15 september.
Förna:
Dött växtmaterial på marken som fortfarande har kvar sin
struktur och ännu inte brutits ner.
Godkänt kontrollorgan:
Ett oberoende kontrollorgan som godkänts av Styrelsen
för ackreditering och teknisk kontroll, enligt förordningen
(1995:702) om EG:s förordning om ekologiskt framställda
produkter.
Grässvål:
Hävdad markvegetation med sammanhållet rotskikt.
Hygienklippning
En klippning på får som innebär att man under kyligare
perioder eller av andra skäl, klipper runt blygden och runt
juvret, men behåller resten av ullen.
Hållandeperiod
Denna period börjar dagen efter det att ansökan om
utbetalning kommer in till stödmyndigheten. Under
perioden ska djurhållaren hålla minst det antal djur som
finns med i ansökan.
Jordbruksmark:
Definitionen grundar sig på artikel 28 punkt 2 i
Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr
1305/2013 av den 17 december 2013 om stöd för
landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för
landsbygdsutveckling (EJFLU) och om upphävande av
rådets förordning (EG) nr 1698/20054. Utöver detta räknas
som jordbruksmark även den mark som ingår i ett
miljöersättningsåtagande där stödmyndigheten har fastställt
marken som våtmark eller damm, skogsbete, alvarbete,
mosaikbetesmark, gräsfattig mark, fäbodbete eller mark
som restaureras eller röjs till ägoslaget betesmark.
Klippande eller
skärande redskap:
Redskap använda på ett sådant sätt att de ger en distinkt
snittyta.
Lövtäktsträd:
Lövträd och hassel präglade av kontinuerlig lövtäkt eller
möjligt att återuppta i hamling eller som kan ersätta
utgående sådana träd inom eller bredvid samma betesmark
eller slåtteräng. Till kontinuerlig lövtäkt räknas åtgärder
som är väl synliga. Alla grenar behöver inte tas bort och det
är också tillåtet att ta bort en del av en gren.
4 EUT L 347, 20.12.2013, s 487 (Celex 32013R1305).
![](https://lagen.nu/sjvfs/2016:11/sid10.png)
SJVFS 2016:11
10
Naturliga impediment:
Med
naturliga
impediment
menas
naturligt
förekommande sandområden, stenar, hällar, berg i dagen
och naturliga vattensamlingar.
Omställning till
ekologisk produktion:
Fodertillverkning, växtodling eller djurhållning, under
omställning, som kontrolleras enligt reglerna i rådets
förordning (EG) nr 834/20075.
Satta i avel
Hondjur som är seminerade, betäckta eller släppta med
handjur i avelssyfte och handjur som har betäckt eller är
släppta med hondjur i avelssyfte.
Skadlig ansamling
av förna:
En ansamling av förna som kan leda till uppluckring av
grässvålen, kvävning av nya plantor eller på annat sätt
skadar markens natur- och kulturmiljövärden.
Slaktsvin
Djur som vid slakteri godkänts som livsmedel och
klassificerats som slaktsvin eller unggalt.
Tillskottsutfodring:
Extra utfodring på bete som kan leda till ökad tillförsel av
växtnäring till marken.
Träd och buskar av
igenväxningskaraktär:
Träd och buskar som kunnat etablera sig på grund av att
hävden blivit för svag och som kan skada natur- eller
kulturmiljövärden
eller
den
foderproducerande
markvegetationen. Hit räknas varken de träd eller buskar
som haft en funktion i, eller visar spår av, den äldre
markanvändningen eller har ett särskilt natur- och
kulturvärde. Inte heller deras ersättningsträd och
ersättningsbuskar eller sådana träd och buskar som behövs
som skydd för betesdjur i betesmarker eller slåtterängar ska
räknas som igenväxningsvegetation.
Vall:
En gröda på åkermark som består av vallgräs eller vall-
baljväxter eller en blandning av dessa.
Våtmark:
Sådan mark där vatten under stor del av året finns nära
under, eller strax över markytan samt vegetationstäckta
vattenområden och vatten med vegetationsfria ytor och där
vattennivån tillåts variera med de naturliga
säsongsvariationerna.
Växtskyddsmedel:
Samma betydelse som i Europaparlamentets och rådets
förordning (EG) nr 1107/2009 om utsläppande av
växtskyddsmedel på marknaden och om upphävande av
rådets direktiv 79/117/EEG och 91/414/EEG6.
5 EUT L 189, 20.7.2007, s 1 (Celex32007R0834).
6
EUT L 309, 24.11.2009, s. 1 (Celex 32009R1107).
![](https://lagen.nu/sjvfs/2016:11/sid11.png)
SJVFS 2016:11
11
Åkermark:
Jordbruksmark som används för växtodling eller som
hålls i ett sådant tillstånd att den kan användas för
växtodling. Marken ska kunna användas utan någon
särskild förberedande åtgärd annat än användande av
gängse jordbruksmetoder och jordbruksmaskiner. Marken
ska kunna användas för växtodling varje år. Undantag kan
göras för ett enskilt år om särskilda omständigheter
föreligger.
Äldre markanvändning:
Hävd som i allt väsentligt motsvarar den som tillämpades
före jordbrukets storskaliga mekanisering och
introduktionen av mineralgödsel efter andra
världskriget.(SJVFS 2016:6).
Metod för bedömning, enligt pro rata av betesmark, slåtteräng samt fäbodbete
som berättigar till gårdsstöd och kompensationsstöd 7
3 § I betesmarker, slåtterängar och fäbodbete som berättigar till gårdsstöd och
kompensationsstöd ska tillämpning av pro rata bedömning göras för följande element:
1. Ytor med träd- eller buskskikt som saknar tillräcklig mängd gräs, örter, hävdad
ljung eller som är svåråtkomliga för betesdjuren.
2. Ytor med naturliga impediment.
3. Värdefulla landskapselement som inte är bevuxna med gräs, örter eller hävdad
ljung. De värdefulla landskapselement som berörs är fornlämningslokal, odlingsröse,
stentipp, byggnadsgrund, stenmur samt öppet dike, som uppfyller definitionen i bilaga
6.
Enskilda element som är 0,05 hektar eller mindre ska ingå i arealen om de
tillsammans täcker högst 10 procent av blockets areal. För block där dessa element
täcker mer än 10 procent men maximalt 30 procent av arealen ska arealen minskas
med 20 procent. För block där dessa element täcker mer än 30 procent men maximalt
50 procent ska arealen minskas med 40 procent.
Sammanhängande områden med element som var för sig är 0,05 hektar eller mindre
men tillsammans täcker mer än 50 procent av arealen får inte ingå i blocket. Om
storleken på ett enskilt element är större än 0,05 hektar får det inte ingå i blocket.
Tvärvillkor och basvillkor
4 § Miljöersättningar, ersättningar för ekologisk produktion, kompensationsstöd och
djurvälfärdsersättningar enligt artikel 28, 29, 31 och 33 Europaparlamentets och rådets
förordning (EU) nr 1305/20138 omfattas av tvärvillkor. Detta framgår av artikel 91
och 92 Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 av den 17
december 2013 om finansiering, förvaltning och övervakning av den gemensamma
jordbrukspolitiken och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 352/78, (EG)
nr 165/94, (EG) nr 2799/98, (EG) nr 814/2000, (EG) nr 1290/2005 och (EG) nr
485/20089.
7 Begrepp i förordning (EU) 640/2014 för proportionell bedömning av vissa marker.
EUT L 181, 20.6.2014, s 48 Celex32014R0640).
8
EUT L 347, 20.12.2013, s 487 (Celex 32013R1305).
9
EUT L 347, 20.12.2013, s 549 (Celex32013R1306).
![](https://lagen.nu/sjvfs/2016:11/sid12.png)
SJVFS 2016:11
12
För projektstöd till lantrasföreningar enligt artikel 28 punkt 9 förordning (EU)
nr 1305/2013 framgår av artikel 92 i förordning (EU) nr 1306/2013 att undantag från
tillämpning av tvärvillkor gäller.
Miljöersättningar omfattas även av basvillkor vilket framgår av artikel 28 punkt 3
förordning (EU) nr 1305/201310. (SJVFS 2016:6).
5 § I 7-17 §§ Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 2014:41) om direktstöd
finns bestämmelser om god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden som ska iakttas
för miljöersättningar, ersättningar för ekologisk produktion och kompensationsstöd.
6 § Utöver tvärvillkor gäller även viss annan nationell lagstiftning, dessa utgör
tillsammans basvillkor för respektive mark, enligt bilaga 2.
Villkorsperiod för kompensationsstödet
7 § Villkoren för kompensationsstödet gäller under det år som ansökan avser.
Åtagande
Åtagandeperiod för miljöersättningar, ersättningar för ekologisk produktion och
djurvälfärdsersättningar
8 § Åtagandeperioden börjar den 1 januari det år ansökan om åtagande för
miljöersättning, ersättningar för ekologisk produktion och djurvälfärdsersättningar
avser. (SJVFS 2016:6).
När får miljöersättning beviljas efter miljöinvestering eller restaurering?
9 § Senast den 31 december året innan ett åtagande för betesmarker och slåtterängar
samt fäbodar startar ska lantbrukaren ha utfört åtgärderna i länsstyrelsens beslut om
miljöinvestering eller restaurering inom miljöersättning och meddelat länsstyrelsen att
de kan slutbesiktiga miljöinvesteringen. Länsstyrelsen ska slutbesiktiga restaureringen
senast den 15 juni det år ansökan om åtagande görs.
För att få ett åtagande för skötsel av våtmarker och dammar gäller att
miljöinvesteringen ska vara godkänd vid slutbesiktning senast den 15 juni det år
åtagandet startar.
Vilka krav finns för att få ett åtagande godkänt?
10 §
För att få ett åtagande för miljöersättningar, ersättningar för ekologisk produktion
eller djurvälfärdsersättningar godkänt, ska lantbrukaren ansöka om utbetalning samma
år som denne söker ett åtagande.
För att få ett åtagande godkänt för miljöersättningar och djurvälfärd ska det
beräknade värdet vid utbetalning vara minst 1 000 kronor innan avdrag.
(SJVFS 2016:6).
10
EUT L 347, 20.12.2013, s 487 (Celex 32013R1305).
![](https://lagen.nu/sjvfs/2016:11/sid13.png)
SJVFS 2016:11
13
11 § För de lantbrukare som söker kompensationsstöd, ersättning för ekologisk
produktion, ersättning för omställning till ekologisk produktion, extra djuromsorg för
får, extra djuromsorg för suggor eller utökad klövhälsovård för mjölkkor gäller kravet
på aktiv jordbrukare enligt artikel 9 Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr
1307/2013 av den 17 december 2013 om regler för direktstöd för jordbrukare inom de
stödordningar som ingår i den gemensamma jordbrukspolitiken och om upphävande
av rådets förordning (EG) nr 637/2008 och rådets förordning (EG) 73/200911, 17 §
förordning (2014:1101) om EU:s direktstöd för jordbrukare och 9 a § Statens
jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 2014:41) om direktstöd. (SJVFS 2016:6).
Hur kan åtaganden kombineras?
12 § Utöver vad som framgår av bilaga 3 i förordning (2015:406) om stöd för
landsbygdsutvecklingsåtgärder framgår det av bilaga 1 och 7, dessa föreskrifter, vilka
åtaganden från programperiod 2007-2013 som är möjliga att kombinera med
åtaganden i programperiod 2014-2020.
Möjliga kombinationer inom miljöersättningen för betesmarker och slåtterängar
framgår av bilaga 4 och 5.
Skötsel av våtmarker och dammar kan kombineras med ersättningsformen
betesmarker och slåtterängar i programperiod 2014-2020 om länsstyrelsen bedömer
det lämpligt. (SJVFS 2016:6).
När får ett åtagande från programperiod 2007-2013 avslutas?
13 § Ett åtagande för miljöersättning skötsel av våtmarker från programperiod 2007-
2013 får inte avslutas om lantbrukaren får ett åtagande för skötsel av våtmarker och
dammar i programperiod 2014-2020.
14 § Ett åtagande för certifierad ekologisk produktion eller kretsloppsinriktad
produktion får avslutas om åtagandet i programperiod 2014-2020 omfattar minst 0.1
hektar mer mark sammanlagt inom omställning ekologisk produktion och ekologisk
produktion. Ett åtagande i programperiod 2014-2020 där ekologisk djurhållning lagts
till räknas också som en utökning.
Ett åtagande för omställning till ekologisk produktion och åtagande för ekologisk
produktion i programperiod 2014-2020 ska dessutom sammanlagt innehålla samma
mark och eventuellt åtagande för djurhållning som befintligt åtagande i programperiod
2007-2013.
15 § Ett åtagande för betesmarker och slåtterängar i programperiod 2007-2013 får
avslutas för den del av åtagandet som berörs om åtagandet för betesmarker och
slåtterängar eller fäbodar i programperiod 2014-2020 omfattar minst 0.1 hektar mer
mark. Åtagandet ska dessutom omfatta samma mark med minst motsvarande
skötselnivå och komplement som berörd del av det befintliga åtagandet.
Ett åtagande för markklassen restaurering av betesmarker och slåtterängar inom
miljöersättningen för betesmarker och slåtterängar i programperiod 2007-2013 får inte
avslutas när lantbrukaren får ett åtagande för restaurering i programperiod 2014-2020.
11
EUT L 227, 31.7.2014, s 1 (Celex 32014R0807).
![](https://lagen.nu/sjvfs/2016:11/sid14.png)
SJVFS 2016:11
14
16 § Ett åtagande för minskat kväveläckage eller vallodling i programperiod 2007-
2013 kan inte avslutas genom att söka ett åtagande i programperiod 2014-2020.
(SJVFS 2016:6).
16 a § Ett åtagande för skyddszoner i programperiod 2007-2013 får avslutas om
lantbrukaren söker åtagande i programperiod 2014-2020 och ansökan omfattar minst
0.1 hektar mer mark. Åtagandet i programperiod 2014-2020 ska dessutom omfatta
samma mark som det tidigare åtagandet.
Ett åtagande för anpassade skyddszoner, inom miljöersättningen för naturfrämjande
insatser på åkermark eller för att minska växtnäringsläckage från åkermark i
programperiod 2007-2013, får däremot inte avslutas när lantbrukaren får ett åtagande
för miljöersättningen för skyddszoner i programperiod 2014-2020. (SJVFS 2016:6).
16 b § Ett åtagande för hotade husdjursraser i programperiod 2007-2013 får avslutas
om lantbrukaren söker åtagande i programperiod 2014-2020 och ansökan omfattar
minst 0,15 djurenheter mer är det befintliga åtagandet. (SJVFS 2016:6).
Hur får ett befintligt åtagande utökas?
17 § För betesmarker och slåtterängar, fäbodar, skyddszoner och ersättning för
ekologisk produktion är det möjligt att utöka ett åtagande med högst 10 procent mer
areal inom befintlig åtagandeperiod. Detta gäller år två och tre i åtagandeperioden men
från och med år fyra i åtagandeperioden ger en utökning av arealen ett nytt femårigt
åtagande.
18 § För restaurering av betesmarker och slåtterängar, skötsel av våtmarker och
dammar samt omställning till ekologisk produktion ger en utökning med ny mark en
ny åtagandeperiod. Utökning med mer mark innebär att åtagandets slutår skjuts fram
men att varje enskild mark i åtagandet behåller sitt ursprungliga slutår.
19 § För ekologisk produktion ger en utökning med åtagande för djurhållning en ny
åtagandeperiod. För omställning till ekologisk produktion ger en utökning med
djurhållning eller ett nytt djurslag en ny åtagandeperiod.
20 § För minskat kväveläckage och vallodling är det en utökning om lantbrukaren
söker utbetalning för mer än 120 procent av sitt ursprungliga åtagande. Det blir då ett
nytt femårigt åtagande. (SJVFS 2016:6).
20 a § För hotade husdjursraser är det en utökning om lantbrukaren söker utbetalning
för mer än 150 procent av sitt ursprungliga åtagande. Det blir då ett nytt femårigt
åtagande. (SJVFS 2016:6).
Hur kan ett befintligt åtagande omvandlas?
21 § Ett åtagande för miljöersättningar eller någon av ersättningarna för ekologisk
produktion kan i syfte att uppnå högre miljönytta enbart omvandlas till ett åtagande
för skötsel av våtmarker och dammar. Villkoren i 8 kap. 4§ första och andra stycket
förordningen (2015:406) om stöd för landsbygdsutvecklingsåtgärder ska vara
uppfyllda.
![](https://lagen.nu/sjvfs/2016:11/sid15.png)
SJVFS 2016:11
15
Vilket åtagande styr åtagandeperioden vid övertagande?
22 § Om övertagaren har ett åtagande eller har sökt ett åtagande i programperiod
2014-2020 och tar över ett åtagande från programperiod 2007-2013, får övertagaren
ett åtagande med åtagandeperiod, omfattning och villkor enligt programperiod 2014-
2020. (SJVFS 2016:6).
22 a § Vid övertagande av ett åtagande, där övertagaren har ett befintligt åtagande för
ersättningsformen, får övertagaren ett åtagande med åtagandeperiod och villkor enligt
åtagandet med längst åtagandeperiod. (SJVFS 2016:6).
23 § Om övertagaren har ett åtagande eller har sökt ett åtagande för ersättningar för
ekologisk produktion i programperiod 2014-2020 är det inte möjligt att ta över ett
åtagande med kretsloppsinriktad produktion från programperiod 2007-2013.
Om övertagaren har ett åtagande eller har sökt någon av ersättningarna för
ekologisk produktion i programperiod 2014-2020 och tar över mark eller djurhållning
som ingår i ett åtagande för certifierad ekologisk produktion från programperiod 2007-
2013 kan åtagandet 2014-2020 bli antingen omställning till ekologisk produktion,
ekologisk produktion eller en kombination av dessa.
Det som avgör vilka eller vilket åtagande som övertagaren får 2014-2020 är om
marken eller djurhållningen i åtagande från 2007-2013 är under omställning till
ekologisk produktion eller ekologisk produktion. (SJVFS 2016:6).
24 § har upphävts genom (SJVFS 2016:6).
Hur får ett befintligt åtagande anpassas?
25 § Om länsstyrelsen eller Jordbruksverket vid en kontroll eller på annat sätt
fastställer att ett åtagandes omfattning skiljer sig från den omfattning sökanden angivit
i sin ansökan om åtagande, ska stödmyndigheten anpassa åtagandets omfattning till de
fastställda uppgifterna.
Hur får ett befintligt åtagande minskas eller avslutas?
26 § Ett åtagande som minskas eller avslutas i förtid kan leda till återkrav för aktuella
delar.
27 § Ett åtagande får minskas eller avslutas i förtid utan återkrav i följande fall.
1. Enligt 8 kap 6 § och 9 kap. 11 § förordningen (2015:406) om stöd för
landsbygdsutvecklingsåtgärder.
2. Enligt artikel 47.2 Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr
1305/201312 om,
a. ett arrende eller ett avtal om nyttjanderätt inte kan förlängas,
b. marken, eller den ersättningsgrundande enheten, inte längre finns kvar i
sökandens ägo på grund av försäljning,
c. marken som berörs av åtagandet överlåts och övertagaren inte tar över
åtagandet.
3. Om sökanden upphör helt med jordbruksverksamhet.
12 EUT L 347, 20.12.2013, s 487 (Celex 32013R1305).
![](https://lagen.nu/sjvfs/2016:11/sid16.png)
SJVFS 2016:11
16
4. Vid force majeure och exceptionella händelser enligt artikel 47.4
Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1305/201313 och enligt artikel 4
Kommissionens delegerade förordning (EU) nr 640/2014 av den 11 mars 2014 om
komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 vad
gäller det integrerade administrations-och kontrollsystemet och villkor för avslag på
eller indragning av betalningar samt administrativa sanktioner som gäller för
direktstöd, landsbygdsutvecklingsstöd och tvärvillkor14. (SJVFS 2016:6).
27 a § Om en revidering av nitratkänsligt område gör att marken som ingår i ett
åtagande inte längre tillhör nitratkänsligt område gäller följande:
1. Ett åtagande för skyddszoner ska ligga kvar tills åtagandeperioden är fullföljd.
Däremot är det inte möjligt att förlänga den del av åtagandet som då inte längre ligger
inom nitratkänsligt område.
2. Ett åtagande för minskat kväveläckage får minskas proportionerligt. Det innebär
att åtagandearealen efter minskningen ska utgöra minst samma andel av lantbrukarens
totala åkermarksareal inom nitratkänsligt område som det befintliga åtagandet.
(SJVFS 2016:6).
Utbetalning
Vad krävs för att få full utbetalning?
28 § För att lantbrukaren ska beviljas full utbetalning för miljöersättningar eller
ersättningar för ekologisk produktion måste lantbrukaren följa tvärvillkoren och
basvillkoren i bilaga 2.
För att lantbrukaren ska beviljas full utbetalning för kompensationsstöd eller
djurvälfärdsersättningar måste lantbrukaren följa tvärvillkoren.
29 § För att vara berättigad till utbetalning av ersättning enligt 6, 11 och 12 kap. ska
lantbrukaren ha sått eller planterat grödan senast den 30 juni ansökansåret.
30 § Ersättning lämnas för vändtegar som hör till skiftet och som behövs för odlingen.
(SJVFS 2016:6).
30 a § Ersättning för skyddszoner mot vattendrag lämnas inte om produktvillkor för
växtskyddsmedel som används på intilliggande åkermark kräver en skyddszon.
Innan lantbrukaren använder växtskyddsmedlet ska denne meddela länsstyrelsen att
ansökan om utbetalning för skyddszonen dras tillbaka. (SJVFS 2016:6).
Hur får utbetalningar kombineras?
31 § Utbetalning av ersättning enligt denna författning för våtmarker och dammar får
kombineras med utbetalning av andra motsvarande enligt förordningen (SJVFS
1995:133) om miljöstöd, förordningen (1997:1336) om miljöstöd, förordningen
(2000:577) om stöd för miljö- och landsbygdsutvecklingsåtgärder, samt förordningen
(2007:481) om stöd för landsbygdsutvecklingsåtgärder inom samma företag men inte
för samma mark.
13 EUT L 347, 20.12.2013, s 487 (Celex 32013R1305).
14 EUT L 181, 20.6.2014, s 48 (Celex32014R0640).
![](https://lagen.nu/sjvfs/2016:11/sid17.png)
SJVFS 2016:11
17
32 § Lantbrukare som får ersättning för mark i ekologisk produktion eller ersättning
för omställning till ekologisk produktion i programperiod 2014-2020 kan inte
samtidigt få ersättning på samma mark för traditionell odling av bruna bönor enligt
åtagande i programperiod 2007-2013
Undantag
33 § Om det finns särskilda skäl kan Jordbruksverket medge undantag från
bestämmelserna i detta kapitel.
Övriga regleringar för miljöersättningar, ersättningar för ekologisk produktion,
kompensationsstöd och djurvälfärdsersättningar
34 § Grundläggande bestämmelser om miljöersättningar, ersättningar för ekologisk
produktion, kompensationsstöd och djurvälfärdsersättningar finns i:
1. Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1305/2013 av den 17
december 2013 om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden
för landsbygdsutveckling (EJFLU) och om upphävande av rådets förordning (EG) nr
1698/200515,
2. Kommissionens delegerade förordning (EU) nr 807/2014 av den 11 mars 2014
om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1305/2013
om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för
landsbygdsutveckling (EJFLU) samt om införande av övergångsbestämmelser16
3. Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 808/2014 av den 17 juli
2014 om regler för tillämpning av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr
1305/2013 om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för
landsbygdsutveckling (EJFLU) 17,
4. Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 av den 17
december 2013 om finansiering, förvaltning och övervakning av den gemensamma
jordbrukspolitiken och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 352/78, (EG)
nr 165/94, (EG) nr 2799/98, (EG) nr 814/2000, (EG) nr 1290/2005 och (EG) nr
485/200818,
5. Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 809/2014 av den 17 juli
2014 om regler för tillämpningen av Europaparlamentets och rådets förordning (EU)
nr 1306/2013 vad gäller det integrerade administrations-och kontrollsystemet,
landsbygdsutvecklingsåtgärder och tvärvillkor19,
6. Kommissionens delegerade förordning (EU) nr 640/2014 av den 11 mars 2014
om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013
vad gäller det integrerade administrations-och kontrollsystemet och villkor för avslag
på eller indragning av betalningar samt administrativa sanktioner som gäller för
direktstöd, landsbygdsutvecklingsstöd och tvärvillkor20,
15 EUT L 347, 20.12.2013, s 487 (Celex 32013R1305).
16 EUT L 227, 31.7.2014, s 1 (Celex 32014R0807).
17 EUT L 227, 31.7.2014, s 18 (Celex 32014R0808).
18 EUT L 347, 20.12.2013, s 549 (Celex32013R1306).
19 EUT L 227, 31.7.2014, s 69 (Celex32014R0809).
20 EUT L 181, 20.6.2014, s 48 (Celex32014R0640).
![](https://lagen.nu/sjvfs/2016:11/sid18.png)
SJVFS 2016:11
18
7. Rådets förordning (EG) nr 834/2007 av den 28 juni 2007 om ekologisk
produktion och märkning av ekologiska produkter och om upphävande av
förordningen (EEG) nr 2092/9121,
8. Kommissionens förordning (EG) nr 889/2008 av den 5 september 2008 om
tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 834/2007 om ekologisk
produktion och märkning av ekologiska produkter med avseende på ekologisk
produktion, märkning och kontroll22,
9. Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1307/2013 av den 17
december 2013 om regler för direktstöd för lantbrukare inom de stödordningar som
ingår i den gemensamma jordbrukspolitiken och om upphävande av rådets förordning
(EG) nr 637/2008 och rådets förordning (EG) 73/200923, samt
10. Förordningen (2015:406) om stöd för landsbygdsutvecklingsåtgärder.
35 § I Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 2015:2) om ansökan om
jordbrukarstöd, finns bland annat bestämmelser om:
1. ansökan om åtagande,
2. ansökan om utbetalning,
3. sista ändringsdag, och
4. anmälan om övertagande.
2 kap.
SKALA FÖR AVDRAG PÅ GRUND AV VILLKORSFEL
Bestämmelser för alla villkor i alla ersättningsformer samt kompensationsstöd
1 § Reglerna i detta kapitel gäller avdrag på grund av villkorsfel och hel eller delvis
hävning av åtaganden för samtliga ersättningar i dessa föreskrifter samt avdrag på
grund av villkorsfel i kompensationsstödet. (SJVFS 2016:6).
2 § Om stödmyndigheten konstaterar att en lantbrukare inte följt ett villkor ska
myndigheten göra ett avdrag från utbetalningen eller häva åtagandet helt eller delvis.
Det framgår av 3-10 §§ i detta kapitel och i bilaga 3 hur stora avdragen ska vara samt
när hel eller delvis hävning ska ske.
3 § Om det finns särskilda skäl kan stödmyndigheten medge undantag från
bestämmelserna i det här kapitlet.
Allmänt råd till 3 §
Stödmyndigheten bör göra mindre villkorsavdrag eller inget avdrag alls
om villkorsfelet beror på särskilda skäl.
Följande situationer kan till exempel vara särskilda skäl:
1. Extremt väder som inte är tillräckligt allvarligt för att vara force
majeure så som regn under hela skördeperioden.
2. Försenad sådd då grödan blivit förstörd och behöver sås om.
3. Gröda som blivit uppäten eller förstörd av vilt på ett sätt som varit
svårt att förebygga.
4. Rovdjursangrepp som var svåra att förutse eller förebygga.
21 EUT L 189, 20.7.2007, s 1 (Celex32007R0834).
22 EUT L 250, 18.9.2008, s 1 (Celex32008R0889).
23 EUT L 347, 20.12.2013, s 608 (Celex3202013R1307).
![](https://lagen.nu/sjvfs/2016:11/sid19.png)
SJVFS 2016:11
19
5. Bekämpning av växt-eller djursjukdomar och invasiva arter.
6. När det beräknade avdraget för igenväxning blir orimligt då marken
där igenväxningen finns sammanfaller med den ytan som orsakar
neddragning enligt pro rata.
Om lantbrukaren själv meddelar myndigheten om villkorsfelet kan även
det utgöra särskilda skäl för att göra mindre avdrag eller inget avdrag
alls. Det gäller inte om lantbrukaren är informerad om en kommande
kontroll.
Vad är ett upprepat fel?
4 § Stödmyndigheten ska bedöma om lantbrukaren har upprepat ett fel när följande
förutsättningar är uppfyllda.
1. Felet konstaterades det år som villkoret senast kontrollerades.
2. Stödmyndigheten meddelade lantbrukaren om det felet då.
3. Det är samma villkor som inte är uppfyllt.
4. Felet återkommer eller har inte åtgärdats under programperiod 2014-2020.
Dubbelt villkorsavdrag
5 § Om lantbrukaren upprepat ett villkorsfel enligt 4 § i detta kapitel inom en
ersättningsform eller kompensationsstödet ska stödmyndigheten göra ett dubbelt
villkorsavdrag, under förutsättning att inget annat framgår av bilaga 3, för det
konstaterade upprepade felet. (SJVFS 2016:6).
Hel eller delvis hävning av åtagande
6 § För miljöersättningarna vallodling och minskat kväveläckage samt för
ersättningarna för ekologisk produktion ska stödmyndigheten häva åtagandet om den
konstaterar villkorsfel på 30 procent eller mer av den areal som ingår i ansökan om
utbetalning för respektive ersättning. För kompensationsstödet ska stödmyndigheten
avslå ansökan om utbetalning om den konstaterar villkorsfel på 30 procent eller mer
av den areal som ingår i ansökan om utbetalning.
För miljöersättningarna för skyddszoner samt för betesmarker och slåtterängar ska
stödmyndigheten häva åtagandet om den konstaterar villkorsfel på 30 procent eller
mer av den areal som ingår i åtagandet. Det gäller inte om den konstaterar fel enligt
villkor i 3 kap. 14 eller 16 §§ eller om marken är betad men inte tillräckligt väl avbetad
för att uppfylla villkoren i 3 kap. 11 § punkt 2, 13 § punkt 2 eller 15 § punkt 2.
Utöver första stycket ska stödmyndigheten häva åtagandet för ersättningarna för
ekologisk produktion om den konstaterar ett eller flera villkorsfel som är av stor
betydelse för certifieringen. (SJVFS 2016:6).
6 a § För miljöersättningen för hotade husdjursraser ska stödmyndigheten häva
åtagandet om den konstaterar villkorsfel på 30 procent eller mer av djuren som ingår i
ansökan om utbetalning. Antalet djur som berörs ska vara fler än tre. (SJVFS 2016:6).
![](https://lagen.nu/sjvfs/2016:11/sid20.png)
SJVFS 2016:11
20
6 b § För djurvälfärdsersättningarna för extra djuromsorg för får eller suggor ska
stödmyndigheten häva åtagandet om en lantbrukare har villkorsfel på fyra eller fler
punkter enligt bilaga 3. (SJVFS 2016:6).
7 § För miljöersättningen betesmarker och slåtterängar ska stödmyndigheten häva
åtagandet för all mark inom en markklass på ett skifte om den konstaterar igenväxning
på mer än 30 procent av markklassarealen på skiftet.
8 § Om lantbrukaren har upprepat ett fel på mer än 20 procent av all konstaterad areal
eller antal djur inom ersättningsformen, vid första tillfället felet konstateras samt det
år upprepningen sker, ska stödmyndigheten häva åtagandet.
8 a § För djurvälfärdsersättningen för extra djuromsorg för får ska stödmyndigheten
häva åtagandet om lantbrukaren har upprepat ett fel på fyra eller fler punkter enligt
bilaga 3.
För djurvälfärdsersättningen för extra djuromsorg för suggor ska stödmyndigheten
häva åtagandet om lantbrukaren har upprepat ett fel på tre eller fler punkter enligt
bilaga 3. (SJVFS 2016:6.).
9 § För miljöersättningen betesmarker och slåtterängar ska stödmyndigheten, utöver
vad som står i 8 §, häva åtagandet för all mark inom en markklass på ett skifte om den
konstaterar upprepad igenväxning på mer än 20 procent på samma skifte.
Minskning av ersättning vid villkorsfel på en viss areal eller ett visst antal djur
10 § Vid villkorsfel på en viss areal ska stödmyndigheten räkna ut storleken på
avdraget på följande sätt:
1. Om en större areal konstateras på ett skifte än vad lantbrukaren har sökt
utbetalning för ska mellanskillnaden kompensera för areal med villkorsfel på det
skiftet.
2. Det procentuella avdraget av arealen på blocket på grund av pro rata-neddragning
ska användas också vid beräkning av areal med villkorsfel på skiftet.
Villkorsavdrag får inte vara större än årets utbetalning av ersättning,
1. för skiftet eller
2. för det aktuella djurslaget.
3 kap.
BETESMARKER OCH SLÅTTERÄNGAR
Vilka krav finns för att få ersättning för skötsel av betesmarker och slåtterängar?
1 § Första året i åtagandeperioden ska all åtagandeareal också omfattas av
lantbrukarens ansökan om utbetalning. De övriga åren räcker det med att skiften
motsvarande 75 procent av befintlig åtagandearal finns med i ansökan om utbetalning.
Varje enskilt skifte måste dock finnas med i ansökan om utbetalning minst vartannat
år.
2 § Lantbrukaren kan få ersättning för skötsel som bevarar och förstärker
hävdberoende natur- och kulturmiljövärden i följande fastställda markklasser:
1. betesmarker och slåtterängar med allmänna värden,
![](https://lagen.nu/sjvfs/2016:11/sid21.png)
SJVFS 2016:11
21
2. betesmarker med särskilda värden,
3. slåtterängar med särskilda värden,
4. mosaikbetesmarker,
5. alvarbete,
6. skogsbete,
7. gräsfattiga marker.
Markklasserna kan inte överlappa varandra. Utöver dessa markklasser kan
lantbrukare få ersättning för mark som saknar fastställd markklass men som uppfyller
definitionen för betesmark eller definitionen för slåtteräng i 1 kap. 2 §. Skötseln ska
utföras på samma mark under hela åtagandeperioden.
3 § Lantbrukaren kan inte få ersättning för mark som samtidigt får miljöersättning för
restaurering av betesmarker och slåtterängar, fäbodar eller miljöinvestering för
engångsröjning
enligt
förordningen
(2015:406)
om
stöd
för
landsbygdsutvecklingsåtgärder.
Det är inte heller möjligt att få ersättning för skötsel på mark där länsstyrelsen
bedömer att skötseln motverkar att syftet med stödet uppnås.
Vilka kriterier måste marken uppfylla för att kunna få en fastställd markklass?
4 § Stödmyndigheten fattar beslut om vilka marker som berättigar till ersättning samt
fastställer markklassen. Följande ska framgå:
1. En motivering med beskrivning till vilken markklass skiftet ska ha.
2. En bestämd markklass med en yta och areal.
5 § För att marken ska uppfylla kriterierna för de fastställda markklasserna
betesmarker med särskilda värden, slåtterängar med särskilda värden eller
mosaikbetesmarker krävs att:
1. Den aktuella definitionen i 1 kap. 2 § är uppfylld.
2. Marken har höga kulturvärden kopplade till odlingslandskapet eller höga
naturvärden som visar på långvarig slåtter- eller beteshävd. Dessa värden ska gynnas
av särskild skötsel enligt minst ett av de särskilda skötselvillkoren i 14 eller 16 §§,
detta kapitel. Dessa särskilda skötselvillkor ska vara fastställda.
3. Om marken har värden som är kopplade till fältskiktet får den endast i liten grad
vara påverkad av gödsling eller andra produktionshöjande åtgärder. Om marken
däremot har värden som är kopplade till annat än fältskiktet får den inte vara starkt
påverkad av gödsling eller andra produktionshöjande åtgärder.
Stödmyndigheten fastställer de särskilda skötselvillkoren enligt 14 eller 16 §§ i
detta kapitel för marken.
6 § För att marken ska uppfylla kriterierna för de fastställda markklasserna alvarbete,
skogsbete eller gräsfattiga marker krävs att den aktuella definitionen 1 kap. 2 § är
uppfylld. Om stödmyndigheten bedömer att marken är i behov av särskilda
skötselvillkor enligt 16 § i detta kapitel ska dessa vara fastställda.
7 § För att marken ska uppfylla kriterierna för den fastställda markklassen
betesmarker och slåtterängar med allmänna värden krävs att marken uppfyller
definition för betesmark eller definitionen för slåtteräng enligt 1 kap. 2 § samt inte
![](https://lagen.nu/sjvfs/2016:11/sid22.png)
SJVFS 2016:11
22
uppfyller kriterierna för betesmark med särskilda värden eller slåtteräng med särskilda
värden enligt 5 § i detta kapitel.
Vilka åtgärder får inte utföras på marken?
8 § På skifte som ingår i ett åtagande för betesmarker och slåtterängar är det inte
tillåtet att:
1. använda växtskyddsmedel,
2. gödsla,
3. jordbearbeta,
4. göra insådd,
5. bedriva täkt av sten eller jord,
6. genomföra åtgärder som riskerar att skada fornlämningar eller värdefulla
landskapselement enligt bilaga 6 och
7. andra åtgärder som kan skada natur- och kulturvärden på skiftet.
Skötsel
9 § Det finns två nivåer av åtagande. Länsstyrelsen kan besluta om ett åtagande på
åtagandenivån allmän skötsel eller om ett åtagande på åtagandenivån särskild skötsel.
Allmän skötsel
10 § Länsstyrelsen kan besluta om ett åtagande på åtagandenivån för allmän skötsel
om lantbrukaren har ansökt om ett åtagande för betesmarker och slåtterängar och om
marken har en fastställd markklass som är betesmarker och slåtterängar med allmänna
värden, betesmarker med särskilda värden eller slåtteräng med särskilda värden. Detta
är även möjligt om marken uppfyller definitionen för betesmark eller definitionen för
slåtteräng enligt 1 kap. 2 §, men saknar fastställd markklass.
Vad krävs för att få ersättning för allmän skötsel?
11 § För att lantbrukaren ska få ersättning för allmän skötsel ska marken skötas på
följande sätt:
1. Träd och buskar av igenväxningskaraktär ska hållas borta under hela
åtagandeperioden.
2. Marken ska varje år skötas så att ingen skadlig ansamling av förna sker.
3. Betesmarker ska varje år betas av. Det ska vara genomfört vid växtsäsongens
slut, dock senast den 31 oktober. Från och med år två i åtagandet får bete vartannat år
ersättas med slåtter om det utförs på ett sådant sätt att växtmassan inte finfördelas.
Slåttern ska då ske under perioden 1 juli till och med 31 oktober och skörden ska tas
bort.
4. Slåtterängar ska varje år slås på ett sådant sätt att växtmassan inte finfördelas.
Slåttern ska ske under perioden 1 juli till och med 31 oktober och skörden ska tas bort.
Det är möjligt att göra undantag från punkt 2, 3 och 4 om den enskilda marken inte
finns med i en ansökan om utbetalning och om villkoren 1 § i detta kapitel är uppfyllda.
![](https://lagen.nu/sjvfs/2016:11/sid23.png)
SJVFS 2016:11
23
Särskild skötsel
12 § Länsstyrelsen kan besluta om ett åtagande på åtagandenivån för särskild skötsel
om lantbrukaren har ansökt om det och om marken har en fastställd markklass som är
betesmarker med särskilda värden, slåtterängar med särskilda värden, skogsbete,
alvarbete, mosaikbetesmarker eller gräsfattiga marker.
Vad krävs för att få ersättning för särskild skötsel för betesmarker med särskilda
värden och slåtterängar med särskilda värden?
13 § För att lantbrukaren ska få ersättning för särskild skötsel för betesmarker med
särskilda värden och slåtterängar med särskilda värden ska marken skötas på följande
sätt:
1. Träd och buskar av igenväxningskaraktär ska hållas borta under hela
åtagandeperioden.
2. Marken ska varje år skötas så att ingen skadlig ansamling av förna sker.
3. Betesmarken ska varje år betas av. Det ska vara genomfört vid växtsäsongens
slut, dock senast den 31 oktober. Från och med år två i åtagandet får bete vartannat år
ersättas med slåtter om det utförs på ett sådant sätt att växtmassan inte finfördelas.
Slåttern ska ske under perioden 1 juli till och med 31 oktober och skörden ska tas bort.
4. Slåtterängen ska varje år slås med klippande eller skärande redskap på ett sådant
sätt att växtmassan inte finfördelas. Slåttern ska ske under perioden 1 juli till 31
oktober och skörden ska tas bort. Ängen ska varje år vara fagad.
Det är möjligt att göra undantag från punkt 2, 3 och 4 om den enskilda marken inte
finns med i en ansökan om utbetalning och om villkoren i 1 §, detta kapitel, är
uppfyllda.
14 § Utöver skötselvillkoren i 13 §, detta kapitel, ska lantbrukaren även sköta marken
enligt de av följande särskilda skötselvillkor som länsstyrelsen fastställt i 5 §, detta
kapitel:
1. reglering av tillskottsutfodring av betesdjur,
2. när på året bete eller slåtter ska ske,
3. vilket utseende vegetationen, inklusive träd och buskar, ska ha vid
vegetationsperiodens slut,
4. skötsel och underhåll av värdefulla landskapselement.
Länsstyrelsen ska precisera tillämpningen av dessa särskilda skötselvillkor för den
enskilda marken.
Vilken skötsel krävs för att få ersättning för särskild skötsel för skogsbete, alvarbete,
mosaikbetesmarker och gräsfattiga marker?
15 § För att lantbrukaren ska få ersättning för särskild skötsel för skogsbete, alvarbete,
mosaikbete och gräsfattiga marker krävs att marken sköts på följande sätt:
1. Träd och buskar av igenväxningskaraktär ska hållas borta under hela
åtagandeperioden.
2. Marken ska varje år betas av så att det finns en tydlig betespåverkan över hela
skiftet och så att ingen skadlig ansamling av förna sker. Detta ska vara genomfört vid
växtsäsongens slut, dock senast den 31 oktober. Länsstyrelsen får besluta att bete kan
![](https://lagen.nu/sjvfs/2016:11/sid24.png)
SJVFS 2016:11
24
ersättas med slåtter om den utförs på ett sådant sätt att växtmassan inte finfördelas.
Slåttern ska då ske under perioden 1 juli till 31 oktober och skörden ska tas bort.
Det är möjligt att göra undantag från punkt 2 om marken inte finns med i en ansökan
om utbetalning och om villkoren i 1 §, detta kapitel, är uppfyllda.
16 § Utöver skötselvillkoren i 15 §, detta kapitel, ska lantbrukaren även sköta marken
enligt de av följande särskilda skötselvillkor som länsstyrelsen fastställt i 5 eller 6 §§,
detta kapitel:
1. reglering av tillskottsutfodring av betesdjur,
2. när på året bete ska ske,
3. vilket utseende vegetationen, inklusive träd och buskar, ska ha vid
vegetationsperiodens slut,
4. skötsel och underhåll av värdefulla landskapselement.
Länsstyrelsen ska precisera tillämpningen av de särskilda skötselvillkoren för den
enskilda marken.
Undantag
Vilka undantag finns?
17 § För samtliga marker som ger rätt till ersättning för betesmarker och slåtterängar
får länsstyrelsen besluta om:
1. Undantag från förbudet mot att använda växtskyddsmedel, enligt 8 § i detta
kapitel, om detta krävs för att bekämpa växtsjukdomar och invasiva främmande arter
som hotar att skada områdets natur- och kulturmiljövärden.
2. Undantag från förbudet mot att utföra åtgärder som riskerar att skada
landskapselement samt natur- och kulturvärden på marken, enligt 8 §, om föreskrifter
har beslutats eller beslut har fattats om förebyggande åtgärder enligt epizootilagen
(1999:657). Av samma anledning får länsstyrelsen även ett enskilt år besluta om
undantag från att marken varje år ska betas av så att ingen skadlig ansamling av förna
sker enligt 11,13 och 15 §§ i detta kapitel.
3. Undantag från att marken måste skötas varje år så att ingen skadlig ansamling av
förna sker, genom bete eller slåtter, enligt 11, 13 och 15 §§ i detta kapitel, om
exceptionella väderleksförhållanden eller högt vattenstånd gör det omöjligt att sköta
marken enligt regelverket. Ersättningen får i detta fall anpassas efter den skötsel som
varit möjlig att genomföra.
4. Att tillåta markstörning, gödsling, täkt av sten eller jord, enligt 8 § i detta kapitel,
eller andra åtgärder om det sker med syfte att bevara eller utveckla natur- och
kulturvärden i området.
5. Undantag från kravet att igenväxning ska hållas borta, enligt 11, 13 och 15 §§ i
detta kapitel, om det görs för att stärka artbeståndet av en hotad art, under förutsättning
att syftet med stödet ändå uppnås. Till hotade arter räknas arter på Artdatabankens
rödlista i någon av kategorierna sårbar, starkt hotad eller akut hotad samt arter och
biotoper som omfattas av ett åtgärdsprogram för hotade arter eller nämns i
Artskyddsförordningen (2007:845).
För blötare slåtterängar som ingår i ett åtagande kan länsstyrelsen besluta om
undantag, när det gäller i vilken omfattning skörden ska tas bort, om det ökar
miljönyttan eller om det är mycket svårt att föra bort skörden. Det samma gäller för
slåtterängar som även ingår i ett åtagande för skötsel av våtmarker och dammar
![](https://lagen.nu/sjvfs/2016:11/sid25.png)
SJVFS 2016:11
25
Komplement till miljöersättning för betesmarker och slåtterängar
18 § Länsstyrelsen kan besluta om ersättning för komplementen lieslåtter, lövtäkt,
efterbete, höhantering, bränning och svårtillgängliga platser. Komplementen ska syfta
till att bevara och förstärka natur- och kulturmiljövärden. Länsstyrelsen fastställer
omfattning och villkor.
Lieslåtter
Vad kan man få ersättning för?
19 § Länsstyrelsen kan besluta om ersättning för komplementet lieslåtter om marken
har markklassen slåtterängar med särskilda värden och ett åtagande för särskild
skötsel. Dessutom ska minst ett av följande kriterier vara uppfyllt:
1. Slåtterängen har natur- eller kulturvärden som gynnas av lieslåtter, eller
2. Det är inte möjligt att sköta slåtterängen rationellt på grund av att marken är
stenbunden, trädrik, blöt eller sluttande.
Vilken skötsel krävs?
20 § Slåttern ska ske med lie eller motormanuell minislåtterbalk. Högst 25 procent av
marken får slås med traktor och slåtterbalk. Länsstyrelsen får besluta att slåtter bara
får ske med lie eller andra redskap, särskilda metoder för slåtter och när åtgärderna ska
ske.
21 § Det år marken inte finns med i en ansökan om utbetalning och villkoren i 1 §,
detta kapitel, är uppfyllda behöver inte slåttern utföras.
Lövtäkt
Vad kan man få ersättning för?
22 § Länsstyrelsen kan besluta om ersättning för komplementet lövtäkt om marken
har markklassen betesmarker med särskilda värden, slåtterängar med särskilda värden,
mosaikbetesmarker eller gräsfattiga marker och ett åtagande för särskild skötsel.
Dessutom ska följande kriterier vara uppfyllda:
1. Marken har natur- eller kulturvärden som gynnas av lövtäkt.
2. Åtagandet måste omfatta minst tre fastställda lövtäktsträd.
3. Åtagandet får som mest omfatta tjugo fastställda lövtäktsträd per hektar och
block. Träden ska finnas kvar under hela åtagandeperioden.
Vilken skötsel krävs?
23 § Den skötsel som krävs för lövtäkt är följande:
1. Om ett träd ska nyhamlas ska detta göras det första året i åtagandet.
2. Lövtäkt ska utföras på varje enskilt lövtäktsträd minst en gång under
åtagandeperioden och senast den 30 september det sista året i åtagandet.
3. Länsstyrelsen ska besluta om när lövtäkten ska ske, hur lövtäkten ska utföras och
övrig löpande skötsel av lövtäktsträden.
![](https://lagen.nu/sjvfs/2016:11/sid26.png)
SJVFS 2016:11
26
Om det gynnar naturvärdena får länsstyrelsen besluta att enstaka år får undantas
från löpande skötsel.
Efterbete
Vad kan man få ersättning för?
24 § Länsstyrelsen kan besluta om ersättning för komplementet efterbete om marken
har markklassen slåtterängar med särskilda värden och ett åtagande för särskild
skötsel. Dessutom ska slåtterängen ha natur- eller kulturvärden som gynnas av
efterbete.
Vilken skötsel krävs?
25 § Senast den 31 oktober ska återväxten vara avbetad så att ingen skadlig ansamling
av förna sker. Länsstyrelsen får även besluta när efterbetet ska ske, med vilka djurslag
efterbete ska ske och hur efterbetet ska genomföras.
26 § Det år marken inte finns med i en ansökan om utbetalning och villkoren i 1 §,
detta kapitel, är uppfyllda behöver inte efterbetet utföras.
Höhantering
Vad kan man få ersättning för?
27 § Länsstyrelsen kan besluta om ersättning för komplementet höhantering om
marken har markklassen slåtterängar med särskilda värden och ett åtagande för
särskild skötsel. Dessutom ska slåtterängen ha natur- eller kulturvärden som gynnas
av höhantering.
Vilken skötsel krävs?
28 § Efter slåttern ska höet torka på slåtterängen innan det förs bort. Torkningen av
höet ska ske antingen genom hässjning eller genom vändning.
29 § Länsstyrelsen får förutom skötselvillkoret i 28 §, detta kapitel, även besluta om
följande skötselvillkor:
1. Vilka metoder och redskap som ska användas vid torkning av höet.
2. Vilken typ av hässja, volm eller liknande som ska användas vid hässjning.
3. När bortförsel av höet ska ske.
4. Att lantbrukaren ska meddela länsstyrelsen när åtgärden genomförts.
30 § Det år marken inte finns med i en ansökan om utbetalning och villkoren i 1 §,
detta kapitel, är uppfyllda behöver inte höhanteringen utföras.
![](https://lagen.nu/sjvfs/2016:11/sid27.png)
SJVFS 2016:11
27
Bränning
Vad kan man få ersättning för?
31 § Länsstyrelsen kan besluta om ersättning för komplementet bränning om marken
har markklassen betesmarker med särskilda värden, slåtterängar med särskilda värden
eller mosaikbetesmarker och ett åtagande för särskild skötsel. Dessutom ska marken
ha natur- eller kulturvärden som gynnas av bränning.
Om det gynnar naturvärdena får länsstyrelsen besluta att enstaka år får undantas
från löpande skötsel.
Vilken skötsel krävs?
32 § Bränning eller andra åtgärder kopplade till bränning ska utföras löpande under
åtagandeperioden.
33 § Länsstyrelsen ska förutom skötselvillkoret i 31 §, detta kapitel, även besluta om
följande skötselvillkor:
1. Vilket år olika delar av marken ska brännas.
2. Med vilka metoder bränningen ska ske.
3. När på året bränningen ska ske.
Svårtillgängliga platser
Vad kan man få ersättning för?
34 § Länsstyrelsen kan besluta om ersättning för komplementet svårtillgängliga
platser om marken är belägen på en ö utan fast landförbindelse eller på svåråtkomliga
platser i väglöst land samt har ett åtagande för särskild skötsel på mark med någon av
följande markklasser:
1. betesmarker med särskilda värden,
2. mosaikbetesmarker,
3. alvarbete,
4. skogsbete
5. gräsfattiga marker.
Ersättning får även lämnas för skötsel av svåråtkomliga slåtterängar med särskilda
värden i väglöst land.
Vilken skötsel krävs?
35 § För att få ersättning ska de villkor som anges för aktuell markklass i detta kapitel
vara uppfyllda.
36 § Det år marken inte finns med i en ansökan om utbetalning kan lantbrukaren inte
få någon utbetalning för komplementet. Detta gäller även om villkoren i 1 § är
uppfyllda.
![](https://lagen.nu/sjvfs/2016:11/sid28.png)
SJVFS 2016:11
28
4 kap.
FÄBODAR
Vilka krav finns för att få ersättning för fäbodar?
1 § Lantbrukaren kan få ersättning för att bevara miljön runt fäboden. Minsta tillåtna
åtagande för fäbodar är en godkänd fäbod i bruk och sex hektar sammanhängande
fäbodbete per fäbod. För att berättiga till ett åtagande måste marken vid varje fäbod
betas med minst 1,2 djurenheter per år av djurslagen nötkreatur, får eller get.
2 § För att länsstyrelsen ska kunna fastställa en godkänd fäbod i bruk ska följande
krav vara uppfyllda:
1. Fäboden innehåller minst en byggnad i traditionell stil med fungerande
permanent tak. Byggnaden ska vara ursprunglig, restaurerad eller återuppbyggd.
2. Fäboden har historiskt brukats som fäbod.
3. Byggnader på fäboden används inte som permanentbostad och fäboden är
tydligt avgränsad från hemgården både geografiskt och funktionsmässigt.
4. Fäboden uppfyller de särskilda kriterierna för fäbod som länsstyrelsen har
beslutat om i länets handlingsplan.
5. Djuren vistas inte på fäboden eller fäbodbetet tidigare än 1 maj eller senare än
31 oktober.
När ett flerfäbodsystem som är godkänt av länsstyrelsen tillämpas är kriterierna
de samma både för huvudfäboden och kompletterande fäbodar.
3 § Länsstyrelsen fastställer arealen för samtliga skiften med fäbodbete.
Åtagandearealen måste vara minst sex hektar sammanhängande fritt bete eller bete i
storhägn per fäbod. Dessutom får den inte vara större än:
1. antal djurenheter på fäboden, eller i flerfäbodsystemet, det första året i
åtagandet multiplicerat med fem hektar,
2. den tillgängliga fäbodbetesarealen per fäbod,
3. det antal djurenheter länsstyrelsen eventuellt beslutat att det maximal får vara
per fäbod, eller flerfäbodsystem, multiplicerat med fem hektar.
Dessutom ska länsstyrelsen ta hänsyn till fäbodens traditionella användande
samt andra uppgifter som har betydelse för åtagandet och som framgår av länets
handlingsplan. Vidare ska länsstyrelsen ta hänsyn till vilket område som används till
bete av djuren vid fäboden.
4 § Länsstyrelsen ska även fastställa om marken har markklassen fäbodbete som ger
rätt till gårdsstöd eller fäbodbete som inte ger rätt till gårdsstöd. Följande ska även
framgå:
1. En motivering med beskrivning till vilken markklass skiftet ska ha.
2. En bestämd markklass med en yta och areal.
Vilka åtgärder får inte utföras på marken?
5 § På skifte som omfattas av åtagande för fäbodar är det inte tillåtet att:
1. använda växtskyddsmedel,
2. gödsla,
3. jordbearbeta,
4. göra insådd,
![](https://lagen.nu/sjvfs/2016:11/sid29.png)
SJVFS 2016:11
29
5. bedriva täkt av sten eller jord,
6. genomföra åtgärder som riskerar att skada fornlämningar eller värdefulla
landskapselement enligt bilaga 6 och
7. andra åtgärder som kan skada natur- och kulturvärden på skiftet.
Vilka villkor ställs på fäbodens skötsel?
6 § Åtagandearealen ska varje år betas med ett betestryck på minst 0,2 djurenheter per
hektar. De tillåtna djurslagen är nötkreatur, får, get och häst. Djuren ska vistas vid
fäboden minst två månader under fäbodsäsongen eller den tid som länsstyrelsen
fastställer. Vid flerfäbodsystem ska djur vistas vid alla ingående fäbodar minst två
månader under fäbodsäsongen eller den tid som länsstyrelsen fastställer. Vid
flerfäbodsystem kan länsstyrelsen även bestämma under vilken period djuren ska
vistas vid vilken fäbod. Ett djur kan endast tillgodoräknas en fäbod per säsong.
7 § Länsstyrelsen kan besluta om undantag från hur länge djuren ska vistas vid
fäboden:
1. I de fall djuren under en period efterbetar slåtterängar som ligger vid fäboden.
2. I de fall djuren på grund av särskilda skäl inte bör vistas på fäboden under
delar av säsongen.
Ersättningen får i dessa fall anpassas efter den skötsel som varit möjlig att
genomföra.
8 § Utöver skötselvillkoret i 6 §, detta kapitel, ska lantbrukaren även sköta fäbodbetet
enligt de av följande särskilda skötselvillkor som länsstyrelsen fastställt:
1. reglering av tillskottsutfodring av betesdjur,
2. när på året bete ska ske,
3. hur många djurenheter samt djur av respektive djurslag som är tillåtna att
finnas vid fäboden,
4. reglering av bete med vissa djurslag.
Länsstyrelsen ska precisera tillämpningen av de särskilda skötselvillkoren för
den enskilda marken.
Vilka undantag finns?
9 § För samtliga marker som ger rätt till ersättning för fäbodbete får länsstyrelsen
besluta om:
1. Undantag från förbudet mot att använda växtskyddsmedel, enligt 5 § i detta
kapitel, om det krävs för att bekämpa växtsjukdomar och invasiva främmande arter
som hotar att skada områdets natur- och kulturmiljövärden,
2. Undantag från förbudet mot att utföra åtgärder som riskerar att skada
biotopskyddade landskapselement samt natur- och kulturvärden på marken enligt 5 §
i detta kapitel, om föreskrifter har beslutats eller beslut har fattats om förebyggande
åtgärder enligt epizootilagen (1999:657). Av samma anledning får länsstyrelsen även
ett enskilt år besluta om undantag från kravet på betestryck enligt 6 § i detta kapitel.
3. Undantag från kravet på betestryck i 6 §, detta kapitel, om exceptionella
väderleksförhållanden eller högt vattenstånd gör det omöjligt att sköta marken enligt
regelverket. Ersättningen får i detta fall anpassas efter den skötsel som varit möjlig att
genomföra.
![](https://lagen.nu/sjvfs/2016:11/sid30.png)
SJVFS 2016:11
30
4. Att tillåta markstörning, gödsling, täkt av sten eller jord enligt 5 § i detta
kapitel eller andra åtgärder om det sker med syfte att bevara natur- och kulturvärden
i området.
Komplementet särskild skötsel av fäbodbete
Vad kan man få ersättning för?
10 § Länsstyrelsen kan besluta om ersättning för komplementet särskild skötsel av
fäbodbete om det finns ett åtagande för fäbodbete på marken och följande
förutsättningar är uppfyllda:
1. Marken ska ha natur- och eller kulturvärden knutna till långvarig fäboddrift
som gynnas av den särskilda skötseln. Dessa värden kräver särskild skötsel enligt
minst ett av villkoren enligt 11 § i detta kapitel.
2. Marken ska vara öppen fäbodvall eller bestå av fäbodskog. I fäbodskogen ska
trädbeståndet till övervägande del vara spontant uppkommet och ha inslag av gamla
träd eller på annat sätt visa på lång kontinuitet i trädskiktet. Beståndet ska även sakna
påtagliga indikationer på trakthyggesbruk,
3. Marken uppfyller de särskilda kriterierna för komplementet som länsstyrelsen
fastställt i handlingsplanen.
4. Ett eller flera av skötselvillkoren i 11 §, detta kapitel, ska vara fastställda.
Länsstyrelsen fastställer omfattning och villkor för komplementet.
Vilken skötsel krävs?
11 § Lantbrukaren ska sköta fäbodbetet enligt de av följande skötselvillkor som
länsstyrelsen fastställt i 10 §, detta kapitel:
1. villkor för vegetationens utseende,
2. villkor för skötsel och underhåll av värdefulla landskapselement,
3. villkor för användande och synliggörande av fäbodstigar,
4. villkor för att träd och buskar av igenväxningskaraktär ska tas bort senast 31
oktober första stödåret och därefter hållas borta under hela åtagandeperioden.
5 kap.
RESTAURERING
AV
BETESMARKER
OCH
SLÅTTERÄNGAR
Vilken mark ger rätt till ersättning för restaurering av betesmarker och
slåtterängar?
1 § Lantbrukaren kan få ersättning för mark som har varit brukad som betesmark eller
slåtteräng. Marken ska ha eller kunna återfå höga natur- eller kulturvärden enligt något
av följande:
1. Marken har vegetationstyper eller rester av sådana som visar på långvarig slåtter-
eller beteshävd.
2. Marken har växtarter som visar på långvarig hävd.
3. Marken har andra biologiska värden som gynnas av slåtter- eller beteshävd.
4. Marken har djurarter som är beroende av långvarig betes- eller slåtterhävd eller
har goda förutsättningar att återfå sådana.
5. Marken har eller kan återfå höga kulturhistoriska värden.
![](https://lagen.nu/sjvfs/2016:11/sid31.png)
SJVFS 2016:11
31
2 § Lantbrukaren kan få ersättning för mark som är igenvuxen, ohävdad eller kan
uppgraderas till annan markanvändning med högre miljönytta. Marken ska under
åtagandeperioden, ha förutsättningar att kunna restaureras till någon av följande
markklasser:
1. betesmarker med särskilda värden,
2. slåtterängar med särskilda värden,
3. mosaikbetesmarker,
4. alvarbete,
5. skogsbete,
6. gräsfattiga marker, eller
7. fäbodbete med komplementet särskild skötsel.
3 § Lantbrukaren kan inte få ersättning för mark som samtidigt ingår i ett åtagande för
betesmarker och slåtterängar eller ett åtagande för fäbodar i programperiod 2014-2020
eller i programperiod 2007-2013.
Marken får inte heller samtidigt ingå i miljöinvestering för engångsröjning i
programperiod 2014-2020 eller miljöinvestering för restaurering av betesmarker och
slåtterängar i programperiod 2007-2013.
4 § Mark som ingår i ersättningen för restaurering av betesmarker och slåtterängar,
får samtidigt inte uppfylla förutsättningarna för miljöersättning för betesmarker och
slåtterängar eller miljöersättningen för fäbodar i programperiod 2014-2020.
Marken får inte heller tidigare ha ingått i ett åtagande för betesmarker och
slåtterängar eller ha fått miljöinvestering för restaurering av betesmarker och
slåtterängar i programperiod 2007-2013. Länsstyrelsen får besluta om undantag från
detta om:
1. målet för restaureringen är att uppfylla kraven för särskild skötsel av fäbodbete,
2. målet för restaureringen är att uppfylla kraven för annan markanvändning,
3. marken inte längre berättigar till ersättning på grund av ändrade regler för
miljöersättning, eller
4. marken tidigare har brukats av annan lantbrukare.
Vad krävs för att ett åtagande ska godkännas?
5 § Lantbrukaren får påbörja restaureringsåtgärderna först när en ansökan om
restaurering har kommit in till länsstyrelsen och de har lämnat ett skriftligt besked om
att åtgärderna får påbörjas.
6 § Länsstyrelsen fattar beslut om vilka marker som berättigar till ersättning samt
fastställer markklassen för restaurering.
7 § Länsstyrelsen ska fastställa en restaureringsplan som innehåller följande:
1. En motivering till markklassen restaurering.
2. En markklass med en yta och areal som är lika stort som skiftet.
3. En beskrivning av befintliga natur- och kulturvärden samt målet med
restaureringen.
4. Vilka åtgärder som ska göras för att restaurera området.
5. Tidpunkt, metoder och omfattning för dessa åtgärder.
![](https://lagen.nu/sjvfs/2016:11/sid32.png)
SJVFS 2016:11
32
8 § Lantbrukaren ska följa planen för restaurering som länsstyrelsen har fastställt.
Följande åtgärder är förbjudna och får inte göras på skiftet om det inte särskilt tillåts i
restaureringsplanen:
1. använda växtskyddsmedel,
2. gödsla,
3. jordbearbeta,
4. göra insådd,
5. bedriva täkt av sten eller jord
6. genomföra åtgärder som riskerar att skada fornlämningar eller värdefulla
landskapselement enligt bilaga 6, och
7. andra åtgärder som kan skada natur- och kulturvärden på skiftet.
Länsstyrelsens slutbesiktning av restaureringen
9 § Slututbetalning av restaureringen det sista året i åtagandeperioden kan göras först
efter att länsstyrelsen har genomfört slutbesiktningen. Vid slutbesiktningen ska
länsstyrelsen fastställa markklass för marken enligt 3 kap. 4-6 §§ eller 5 kap. 4 §.
Den fastställda markklassen börjar gälla kalenderåret efter att restaureringen har
avslutats.
Marken ska bevaras som betesmark efter restaureringen
10 § Marken som länsstyrelsen fastställer vid slutbesiktning ska uppfylla kriterierna
för aktuell markklass och skötas enligt villkoren för aktivitetskravet 9 § i Statens
jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 2014:41) om direktstöd. i fem år från och med
kalenderåret efter att restaureringen har avslutats. Under dessa fem år får inte någon
av de förbjudna åtgärderna enligt 5 kap. 8 § utföras på marken. Länsstyrelsen kan
medge undantag enligt 3 kap. 17 §.
6 kap.
VALLODLING
Vad kan man få ersättning för?
1 § Lantbrukare som odlar flerårig slåtter- och betesvall eller frövall som är korrekt
anlagd och sköts enligt villkoren i 3-7 §§, detta kapitel, kan söka ersättningen.
Vilka regler finns för åtagandet?
2 § Storleken på åtagandet är den areal lantbrukaren har sökt utbetalning för det första
året i åtagandet.
Den som söker ska varje år odla vall enligt villkoren och söka utbetalning på en
areal som motsvarar minst 80 procent av åtagandet och högst 120 procent av åtagandet.
(SJVFS 2016:6).
![](https://lagen.nu/sjvfs/2016:11/sid33.png)
SJVFS 2016:11
33
Vallen ska vara huvudgröda
3 § Vallen ska vara huvudgröda minst tre år i följd. De tre åren räknas från första året
vallen finns med i ansökan om utbetalning. Vallen får brytas tidigast 31 juli det tredje
året.
För stödåret 2015 är det möjligt att räkna de tre åren från och med 2014 om vallen
ingick i ett åtagande för vallodling i programperiod 2007-2013 och om lantbrukaren
sökte utbetalning för det 2014.
Vilka villkor finns det för att få ersättning?
4 § Vallen är korrekt anlagd om följande är uppfyllt:
1. Vallen är sådd med vallgräs, vallbaljväxter eller en blandning av dessa.
2. Högst 50 procent insektsfrämjande fröblandning eller andra smakliga örter får
blandas i vid sådden.
5 § Vallen ska bestå av godkänd vallgröda. Vallen är godkänd om grödan som täcker
marken består av vallgräs, vallbaljväxter eller en blandning av dessa och har ett
fodervärde. Dessutom får smakliga smalbladiga gräs och örter också ingå men får inte
vara dominerande. Rörflen får ingå i grödan om den sköts som vall.
Vilka skötselvillkor gäller?
6 § På vallen får inga växtskyddsmedel spridas utom vid brytning av vallen.
7 § Vallen ska skötas varje år genom att någon av följande åtgärder är utförd senast
den 31 oktober:
1. Vallen är slagen minst en gång och skörden är bortförd.
2. Vallen är betad motsvarande en vallskörd.
7 kap.
SKÖTSEL AV VÅTMARKER OCH DAMMAR
Vilka förutsättningar gäller för att få ett åtagande för skötsel?
1 § För att lantbrukaren ska få ett åtagande för skötsel av våtmarker och dammar ska
länsstyrelsen:
1. godkänna våtmarken och dammen och
2. fastställa den areal som kräver skötsel och underhåll.
Detta ska ske senast sista ändringsdag det år ansökan om åtagande för skötsel av
våtmark eller damm avser.
Vad gäller för att länsstyrelsen ska godkänna våtmarken eller dammen?
2 § Länsstyrelsen ska godkänna våtmarken eller dammen för miljöersättningen om
den är en godkänd miljöinvestering. Länsstyrelsen kan också godkänna en våtmark
eller damm som inte är anlagd eller restaurerad med miljöinvestering, men som
motsvarar de krav som ställs på en miljöinvestering när det gäller:
1. omfattning och placering,
2. målet för åtgärderna,
![](https://lagen.nu/sjvfs/2016:11/sid34.png)
SJVFS 2016:11
34
3. vilka metoder eller material som ska användas samt
4. eventuella övriga villkor för projektet.
Vad innehåller åtagandet?
3 § När länsstyrelsen beslutar om åtagande för skötsel av våtmarker eller dammar ska
följande framgå:
1. vilken areal som åtagandet omfattar,
2. om våtmarken eller dammen är anlagd eller restaurerad med syftet näringsrening,
biologisk mångfald eller en kombination av dessa,
3. vilken del av våtmarken eller dammen som tillhör ägoslaget våtmark och vilken
del av våtmarken som tillhör ägoslaget betesmark, om det är aktuellt
4. vilka förbud som gäller och om länsstyrelsen beviljat något undantag, samt
5. vilka skötselvillkor som gäller.
Vilka förbud gäller?
4 § På mark som omfattas av åtagande för skötsel av våtmarker och dammar är det
inte tillåtet att:
1. sprida gödselmedel,
2. använda växtskyddsmedel,
3. utfodra fisk, kräftor eller andra djur,
4. sätta ut fisk, kräftor eller andra djur,
5. sprida kalk och
6. förstöra eller ta bort våtmarker eller dammar, som ingår i åtagandet.
Länsstyrelsen får besluta om undantag från förbud enligt punkterna 3, 4 och 5 om
det sker för att ytterligare förstärka syftet med våtmarken eller dammen. Länsstyrelsen
får besluta om undantag från förbud enligt punkterna 2-5 vid bekämpning av
växtsjukdomar och invasiva arter som hotar att skada områdets natur- och
kulturmiljövärden.
Vilka skötselvillkor gäller?
5 § För att få ersättning ska lantbrukaren sköta våtmarken eller dammen på följande
sätt:
1. Dammvallar, brunnar och övriga anläggningar ska underhållas så att deras
funktion består under hela åtagandeperioden.
2. Vegetation som riskerar att försämra våtmarkens eller dammens funktion ska tas
bort.
6 § Utöver skötselvillkoren i 5 §, detta kapitel, ska lantbrukaren även sköta våtmarken
eller dammen enligt de av följande särskilda skötselvillkor som länsstyrelsen fastställt:
1. förbud mot att tömma våtmarken helt,
2. hur vattennivån får variera,
3. villkor för vegetationens utseende,
4. villkor för bete och slåtter,
5. hur omgivande anläggningar och bebyggelse får uppföras.
Länsstyrelsen får precisera tillämpningen av de särskilda skötselvillkoren för den
enskilda våtmarken eller dammen.
![](https://lagen.nu/sjvfs/2016:11/sid35.png)
SJVFS 2016:11
35
Länsstyrelsen får även besluta att villkor som kommer från slutbesiktningen av
miljöinvestering ska gälla för åtagandet för skötseln.
8 kap.
MINSKAT KVÄVELÄCKAGE
Vad kan man få ersättning för?
1 § Lantbrukare med åkermark inom nitratkänsligt område kan få ersättning för odling
av fånggröda eller för vårbearbetning.
Med fånggröda avses växtlighet som har sin huvudsakliga tillväxt mellan två
huvudgrödor och som odlas med syftet att minska växtnäringsförlusterna efter
huvudgrödans skörd. Slåtter-, frö- eller betesvall eller bevuxen träda får inte räknas
som huvudgröda. Fånggröda får inte övergå till huvudgröda följande år.
Med vårbearbetning avses att ingen jordbearbetning sker efter skörd av en
huvudgröda, efter en vall eller efter en bevuxen träda förrän efter årets slut.
Med nitratkänsligt område avses de områden som anges som känsliga i 2 § i Statens
jordbruksverks föreskrifter och allmänna råd (SJVFS 2004:62) om miljöhänsyn i
jordbruket vad avser växtnäring. (SJVFS 2016:6).
Vilka regler gäller för åtagandet?
2 § Storleken på åtagandet är den areal lantbrukaren har sökt utbetalning för det
första året i åtagandet.
Åtagandet för minskat kväveläckage är den sammanlagda arealen för fånggröda
och vårbearbetning. Om lantbrukaren kombinerar fånggröda och vårbearbetning på
samma skifte räknas dock denna areal endast en gång. (SJVFS 2016:6).
3 § Lantbrukaren ska varje år odla fånggröda eller vårbearbeta marken enligt villkoren
och söka utbetalning på en areal som motsvarar minst 80 procent av åtagandet och som
mest 120 procent av åtagandet. Andelen fånggröda, vårbearbetning eller en
kombination av de två delarna får variera från år till år. (SJVFS 2016:6).
Fånggröda
Vilka skötselvillkor gäller för sådd och etablering av fånggröda?
4 § Lantbrukaren ska så fånggrödan med en för arten och syftet med odlingen
normal utsädesmängd. Fånggrödan ska sås vid en tidpunkt så att den kan utvecklas
väl och ta upp kväve efter skörd av huvudgrödan. (SJVFS 2016:6).
5 § Etableringen av fånggrödan ska vara tillräcklig med hänsyn tagen till lokala
förhållanden och väderlek. (SJVFS 2016:6).
6 § Följande utsäde är godkänt vid sådd av fånggröda.
1. Vallgräs eller vallgräs i blandning med vallbaljväxter. Högst 15 viktprocent av
utsädesblandningen får utgöras av vallbaljväxter. Fånggrödan ska sås in i en annan
huvudgröda än potatis, rotfrukter eller grönsaker.
![](https://lagen.nu/sjvfs/2016:11/sid36.png)
SJVFS 2016:11
36
2. Vitsenap, oljerättika eller rättika. Fånggrödan ska sås in i eller direkt efter skörd
av en annan huvudgröda än potatis, rotfrukter eller grönsaker. Den kan också sås direkt
efter skörd av potatis, rotfrukter eller grönsaker.
3. Höstråg eller westerwoldiskt rajgräs. Fånggrödan ska sås direkt efter skörd av
potatis, rotfrukter eller grönsaker. (SJVFS 2016:6).
När får fånggrödan brytas?
7 § Om fånggrödan är vallgräs, vallgräs i blandning med vallbaljväxter, vitsenap,
oljerättika eller rättika, får den brytas tidigast den 10 oktober. I Blekinge, Skåne och
Hallands län får dessa fånggrödor brytas tidigast den 20 oktober.
Om fånggrödan är höstråg eller westerwoldiskt rajgräs får den brytas tidigast den
1 januari året efter stödåret. (SJVFS 2016:6).
Hur får fånggrödan användas?
8 § Lantbrukaren får inte använda fånggrödan för slåtter, bete eller annan produktion
före det datum då fånggrödan tidigast får brytas. (SJVFS 2016:6).
Hur får gödselmedel och växtskyddsmedel spridas?
9 § Gödselmedel eller växtskyddsmedel får inte spridas på marken mellan skörd av
huvudgrödan och det datum då fånggrödan tidigast får brytas. (SJVFS 2016:6).
Vårbearbetning
Vad kan man få ersättning för?
10 § Lantbrukare kan få ersättning för vårbearbetning om:
1. Markanvändningen det aktuella stödåret är huvudgröda, vall eller bevuxen träda.
2. Marken jordbearbetas tidigast den 1 januari året efter stödåret. Lantbrukaren får
dock utföra en grund jordbearbetning inför sådd av vitsenap, oljerättika eller rättika.
3. Marken sås med huvudgröda eller vall senast det datum som framgår av
1 kap. 29 § året efter aktuellt stödår. (SJVFS 2016:6).
11 § Skörd av potatis, rotfrukter eller grönsaker betraktas som jordbearbetning.
Därför kan huvudgrödan potatis, rotfrukter eller grönsaker inte kombineras med
vårbearbetning. (SJVFS 2016:6).
Hur får gödselmedel och växtskyddsmedel spridas?
12 § Efter skörd av en huvudgröda, efter den sista skörden av en vall eller efter en
bevuxen träda får inte gödselmedel eller växtskyddsmedel spridas på marken förrän
tidigast den 1 januari året efter stödåret. (SJVFS 2016:6).
![](https://lagen.nu/sjvfs/2016:11/sid37.png)
SJVFS 2016:11
37
9 kap.
SKYDDSZONER
Vilka krav finns för att få ersättning för skyddszoner?
1 § Det är möjligt att få ersättning för skyddszon mot vattendrag och anpassad
skyddszon i enlighet med 8 kap.24-27 §§ förordningen (2015:406) om stöd för
landsbygdsutvecklingsåtgärder.
Lantbrukare kan få ersättning om de anlägger eller har skyddszoner i nitratkänsliga
områden och sköter dessa enligt villkoren under åtagandeperioden. Med nitratkänsliga
områden avses de områden som anges som känsliga i 2 § Statens jordbruksverks
föreskrifter och allmänna råd (SJVFS 2004:62) om miljöhänsyn i jordbruket vad avser
växtnäring. (SJVFS 2016:6).
2 § Första året i åtagandeperioden ska hela åtagandearealen omfattas av lantbrukarens
ansökan om utbetalning. (SJVFS 2016:6).
Vad krävs för att få ett åtagande för skyddszoner?
3 § Utöver vad som framgår av 8 kap. 8 § förordningen (2015:406) om stöd för
landsbygdsutvecklingsåtgärder ska varje enskild skyddszon vara minst 100
kvadratmeter. (SJVFS 2016:6).
4 § Utöver vad som framgår av 8 kap 26 § förordningen (2015:406) om stöd för
landsbygdsutvecklingsåtgärder, får det för skyddszoner mot vattendrag inte finnas
skog mellan skyddszonen och vattenområdet. Däremot får det finnas spridda träd och
buskar.
Bredden på skyddszonen ska vara minst 6 meter och högst 20 meter.
(SJVFS 2016:6).
5 § Det är inte möjligt att få ett åtagande för anpassade skyddszoner om kriterierna
för skyddszon mot vattendrag i 4 §, detta kapitel, är uppfyllda.
Utöver vad som framgår av 8 kap. 27 § förordningen (2015:406) om stöd för
landsbygdsutvecklingsåtgärder ska länsstyrelsen fatta beslut om vilka marker som
berättigar till ersättning för anpassade skyddszoner samt fastställa skyddszonens areal
och placering. (SJVFS 2016:6).
Vilka krav finns vid anläggning av skyddszoner?
6 § Lantbrukaren ska anlägga skyddszonen senast det datum som framgår av 1 kap.
29 §,dessa föreskrifter, det första året i åtagandeperioden.
Växtligheten på skyddszonen ska bestå av vallgräs eller vallgräs i blandning med
vallbaljväxter. En insektsfrämjande fröblandning kan blandas in vid sådd. Högst
15 viktprocent av utsädesblandningen får utgöras av vallbaljväxter. Sådd ska ske med
en för arten och syftet med odlingen normal utsädesmängd.
Skyddszoner som redan är etablerade vid åtagandeperiodens början omfattas inte
av kravet på sådd. (SJVFS 2016:6).
![](https://lagen.nu/sjvfs/2016:11/sid38.png)
SJVFS 2016:11
38
Vilka villkor ställs på skyddszonens skötsel?
7 § Växtligheten på skyddszonen är godkänd om den utgörs av vallgräs eller vallgräs
i blandning med vallbaljväxter. Dessutom får smalbladiga gräs och örter också ingå.
(SJVFS 2016:6).
8 § På skyddszonen är det inte tillåtet att:
1. använda växtskyddsmedel och
2. gödsla. (SJVFS 2016:6).
9 § Skyddszonen får betas under hela betessäsongen. Efter den 30 juni får
växtligheten på skyddszonen slås av och skördas. Den avslagna växtligheten ska föras
bort om det bedöms att den kan skada växtligheten på skyddszonen.
Om växtligheten på skyddszonen riskerar att skada närbelägen utsädesodling
genom oönskad pollinering får lantbrukaren slå av växtligheten på skyddszonen under
hela året. (SJVFS 2016:6).
10 § Växtligheten på skyddszonen ska hållas i fullgott skick samt fri från skador.
Vid dikning eller underhåll av diken och dränering får dock jordmassor läggas på
skyddszonen. Vid täckdikning av ett intilliggande skifte får skyddszonen brytas
igenom. Jordmassorna ska vara bortförda och skyddszonens växtlighet reparerad
senast det datum som framgår av 1 kap. 29 § dessa föreskrifter. (SJVFS 2016:6).
11 § En skyddszon ska ligga obruten på samma mark under hela åtagandeperioden.
Länsstyrelsen får dock i samband med en kontroll besluta att lantbrukaren ett enstaka
år under åtagandeperioden får bryta och lägga om skyddszonen för att få en fullgod
växtlighet. Om brytning och anläggning av ny växtlighet sker på skyddszonen ska
detta ske under samma stödår och innan sista sådatum. (SJVFS 2016:6).
12 § Det sista året i åtagandeperioden får skyddszonen brytas tidigast den 10 oktober,
utom i Blekinge, Skåne och Hallands län, där skyddszonen får brytas tidigast den 20
oktober. (SJVFS 2016:6).
10 kap.
HOTADE HUSDJURSRASER
Vilka krav finns för att kunna söka ersättning för hotade husdjursraser?
1 § Utöver vad som framgår av 8 kap.28 och 29 §§ förordningen (2015:406) om stöd
för landsbygdsutvecklingsåtgärder ska den som söker ersättningen:
1. följa Jordbruksverkets fastställda avelsplan för rasen, samt
2. ha sin besättning ansluten till härstamningskontroll godkänd av Jordbruksverket
och följa de regler som gäller för årlig rapportering till respektive
härstamningskontroll. Besättningen ska vara ansluten senast sista ansökningsdag.
(SJVFS 2016:6).
Vilka krav finns för åtagandet?
2 § Storleken på åtagandet är det antal djurenheter djurhållaren har sökt utbetalning
för det första året i åtagandet.
![](https://lagen.nu/sjvfs/2016:11/sid39.png)
SJVFS 2016:11
39
Den som söker ska varje år hålla hotade husdjur enligt villkoren för ersättningen
och söka utbetalning på det antal djurenheter som motsvarar minst 50 procent av
åtagandet och högst 150 procent av åtagandet. (SJVFS 2016:6).
Vilka krav finns för besättningen?
3 § Alla djur som ingår i ansökan om utbetalning ska vara individmärkta.
(SJVFS 2016:6).
4 § Hondjur som ingår i ansökan om utbetalning får endast betäckas eller semineras
med renrasiga handjur av samma ras. (SJVFS 2016:6).
5 § Kastrerade djur berättigar inte till ersättning.(SJVFS 2016:6).
Vilka krav gäller under hållandeperioden?
6 § Hållandeperioden för får, getter och svin är 60 dagar. (SJVFS 2016:6).
7 § Under hållandeperioden är det möjligt att byta ut de får, getter och svin, som
djurhållaren har angivit i ansökan om utbetalning, mot andra ersättningsberättigande
får, getter eller svin. Bytet ska göras inom 10 dagar från det att de utbytta djuren togs
från företaget. Djurhållaren ska meddela Jordbruksverket inom 5 arbetsdagar att ett
byte av djur har skett. Antalet djurenheter får genom bytet inte bli mindre än det som
angivits i ansökan om utbetalning. (SJVFS 2016:6).
Vilka villkor gäller för renrasigheten för varje djur?
8 § De djur som tidigare har ingått i någon av ersättningarna för hotade husdjursraser
berättigar även fortsättningsvis till ersättning.
För de djur som tidigare inte har ingått i ersättningen ska djurhållaren styrka
renrasighet med härstamningsuppgifter från godkänt härstamningsregister.
(SJVFS 2016:6).
9 § Med renrasiga djur menas djur vilka har känd härstamning av samma ras i minst
fyra generationer eller tillbaka till founders. Founders
är
djur från
ursprungsbesättningen eller besättningarna. (SJVFS 2016:6).
Vilka djur kan ingå i ansökan om utbetalning?
10 § Det är enbart de djur som ingår i besättningens bevarande- eller avelsarbete som
ger rätt till ersättning.
Åldersvillkoren i 8 kap. 30 § förordningen (2015:406) om
stöd för landsbygdsutvecklingsåtgärder ska vara uppfyllda senast under
hållandeperioden. (SJVFS 2016:6).
Hur beräknas antalet nötkreatur?
11 § Uppgifter om nötkreatur som ska utgöra underlag för utbetalning av ersättning
hämtas ur det Centrala nötkreatursregistret (CDB).
![](https://lagen.nu/sjvfs/2016:11/sid40.png)
SJVFS 2016:11
40
Räkningsperioden löper från och med den 1 augusti året före det år ansökan avser
till och med den 31 juli ansökningsåret. (SJVFS 2016:6).
12 § Den som söker får bara tillgodoräkna sig de nötkreatur som finns redovisade på
produktionsplatsen och som är anmälda till CDB.
Ett djur får endast tillgodoräknas en djurhållare vid ett och samma räkningstillfälle.
Den dag ett djur rapporteras ut från en produktionsplats anses djuret tillhöra den
utrapporterande produktionsplatsen.
Under förutsättning att det inte beror på djurhållaren kan stödmyndigheten medge
att ett djur som inte är anmält till CDB får räknas, om det finns särskilda skäl.
(SJVFS 2016:6).
11 kap.
EKOLOGISK PRODUKTION OCH
OMSTÄLLNING TILL EKOLOGISK PRODUKTION
Allmänna regler för växtodling och djurhållning
Hur kan ett åtagande för växtodling kombineras med djurhållning?
1 § För att få ett åtagande för ekologisk djurhållning krävs att den som söker har ett
åtagande för ekologisk växtodling. För att få ett åtagande för omställning till ekologisk
djurhållning krävs att den som söker antingen har ett åtagande för omställning till
ekologisk växtodling eller ett åtagande för ekologisk växtodling.
Vilka krav gäller när den som söker ansluter sin produktion?
2 § För att få ersättning för ekologisk produktion eller omställning till ekologisk
produktion ska den som söker ansluta produktionen till ett godkänt kontrollorgan
senast sista ansökningsdag det första året i åtagandeperioden.
Den som söker ansluter produktionen genom att skriva under och lämna in ett
anslutningsavtal till ett godkänt kontrollorgan.
3 § Senast den 15 juni ska den som söker:
1. Ansluta all växtproduktion som ingår i åtagandet eller ansökan om åtagande och
2. Ansluta all djurhållning som ingår i ansökan om utbetalning.
Vilka är skötselvillkoren?
4 §24 Lantbrukare som har ett åtagande för ekologisk produktion eller omställning till
ekologisk produktion ska följa rådets förordning (EG) nr 834/200725 och
kommissionens förordning (EG) nr 889/200826 för att få ersättning. (SJVFS 2016:6).
Kontroll
5 § För att få rätt till ett åtagande och utbetalning ska lantbrukaren godkänna att
stödmyndigheten får kontrollera följande:
24 Ändringen innebär att det tidigare andra stycket har flyttats till 3 kap 13 § Statens jordbruksverks föreskrifter
(SJVFS 2015:29) om ekologisk produktion och kontroll av ekologisk produktion.
25 EUT L 189, 20.7.2007, s. 1. (Celex 32007R0834).
26 EUT L 250, 18.9.2008, s. 1. (Celex 32008R0889).
![](https://lagen.nu/sjvfs/2016:11/sid41.png)
SJVFS 2016:11
41
1. anslutningen till ett godkänt kontrollorgan,
2. anslutningens omfattning, samt
3. de resultat av kontrollorganets kontroller som har betydelse för bedömning av
om lantbrukaren har uppfyllt villkoren för ersättningen.
Lantbrukaren ska se till att information och handlingar från det godkända
kontrollorganet lämnas till stödmyndigheten inom begärd tid.
6 § Lantbrukaren ska göra det möjligt för länsstyrelsen att kontrollera de uppgifter
som denne har lämnat och som rådets förordning (EG) nr 834/200727 och
kommissionens förordning (EG) nr 889/200828 ställer krav på. Kontrollerna ska ske
mot bokföring, verifikationer, stödjande dokument eller motsvarande. Uppgifter
behöver inte vara dokumenterade om de inte är relevanta för den typ av produktion
lantbrukaren bedriver. Lantbrukaren ska spara all dokumentation som påverkar
utbetalningen av ersättningen. Dokumentationen ska sparas under det år som ansökan
avser samt det efterföljande året. (SJVFS 2016:6).
Regler för växtodling
Vilka särskilda villkor finns för odling av vissa grödor?
7 § För att ge rätt till ersättning ska grödan odlas med sikte på god skörd och för det
syfte som grödan har redovisats för i SAM-ansökan.
8 § Spannmål och proteingrödor ska odlas för att tröskas eller ensileras. Oljeväxter,
oljelin, bruna bönor, konservärtor och frövall ska odlas för att tröskas. Odling av
stärkelsepotatis och hampa ger rätt till ersättning. Grönfoder ska bestå av ettåriga
lantbruksgrödor och vara dugligt som foder för att ge rätt till ersättning. Vallgräs och
vallbaljväxter får endast ingå som insådd i grönfoder.
Grödor som ger rätt till utbetalning inklusive vall får inte användas till
energiproduktion.
Vilka särskilda villkor finns för hampa?
9 § Den som söker kan få ersättning för hampa endast om villkoren i artikel 32 och
35 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1307/2013 är uppfyllda.
Länsstyrelsen ska senast den 30 juni stödåret få in etikett från utsädesförpackningen
samt uppgift om sort och utsädesmängd för de skiften där hampa odlas.
Vilka särskilda villkor finns för frövall?
10 § En frövall får endast bestå av en sort av vallbaljväxter eller vallgräs.
Den som söker ska kunna visa att det finns ett avtal med utsädesleverantör. Detta
avtal ska finnas tillgängligt vid kontroll på plats.
27
EUT L 189, 20.7.2007, s 1 (Celex32007R0834).
28
EUT L 250, 18.9.2008, s 1 (Celex32008R0889).
![](https://lagen.nu/sjvfs/2016:11/sid42.png)
SJVFS 2016:11
42
Vilka särskilda villkor finns för frukt- och bärodling?
11 § För att en fruktodling ska ge rätt till ersättning, ska den ha minst 400 träd per
hektar äpple (Malus spp.), päron (Pyrus spp.), plommon eller körsbär (Prunus spp.).
Odling av surkörsbär (Prunus cerasus) ska ha minst 300 träd per hektar.
12 § För att en bärodling ska ge rätt till ersättning ska den ha minst
1. 30 000 plantor per hektar smultron (Fragaria vesca) eller lingon (Vaccinium
vitis-idaea),
2. 16 000 plantor per hektar jordgubbar (Fragaria ananassa), tranbär (Vaccinium
spp.) eller åkerbär (Rubus arcticus, R x stellarcticus),
3. 3 000 plantor per hektar hjortron (Rubus chamaemorus),
4. 2 000 plantor per hektar hallon, björnbär eller björnbärskorsningar (Rubus spp.),
5. 1 500 plantor per hektar vinbär (Ribes spp.), krusbär (Ribes uva-crispa), blåbär
(Vaccinium spp.), nypon (Rosa spp.), aronia (Aronia spp.), rosenkvitten (Chaenomeles
spp.) eller vindruvor (Vitis ssp.),
6. 1 200 plantor per hektar havtorn (Hippophae rhamnoides) eller bärhäggmispel
(Amelanchier alnifolia), eller
7. 600 plantor per hektar fläder (Sambucus nigra).
13 § Fruktträd ger rätt till ersättning även de år odlingen etableras eller föryngras. Den
som söker ska dokumentera sina åtgärder i odlingen och visa upp dokumentationen
vid kontroll.
14 § Bärodlingar ger rätt till ersättning även de år den som söker etablerar eller
föryngrar odlingen.
Regler för djurhållning
Vilket är det minsta antal djur som krävs för att uppfylla djuråtagandet?
15 § Djurhållningen måste varje kalenderår under hela åtagandeperioden minst
omfatta något av följande djurantal:
1. en tacka, en get eller en sugga under hållandeperioden,
2. ett nötkreatur i genomsnitt,
3. två djurenheter av värphöns i genomsnitt,
4. två djurenheter av slaktkycklingar i genomsnitt, eller
5. ett slaktsvin som levererats till slakteri.
Vilken åkermark kan ge ytterligare ersättning för djurhållning?
16 § För utbetalning av ersättning för djurhållning i ekologisk produktion får endast
åkermark med åtagande för ekologisk produktion användas vid beräkningen. För
utbetalning av ersättning för djurhållning i omställning till ekologisk produktion får
både åkermark i omställning till ekologisk produktion och åkermark i ekologisk
produktion användas vid beräkningen.
Åkermarken berättigar endast till ersättning för djurhållning i ekologisk produktion
eller omställning till ekologisk produktion, i de fall den odlas med slåtter- och betesvall
eller med grödor som ger rätt till ersättning för växtodling. (SJVFS 2016:6).
![](https://lagen.nu/sjvfs/2016:11/sid43.png)
SJVFS 2016:11
43
Hur redovisas tackor, getter och suggor i ansökan om utbetalning?
17 § Lantbrukaren ska i ansökan om utbetalning ange det antal tackor, getter och
suggor som utgör underlag för utbetalning av ersättning. Lantbrukaren ska hålla minst
det antal djur som anges i ansökan om utbetalning enligt reglerna för ersättningarna
för ekologisk produktion under en hållandeperiod av minst 60 dagar. (SJVFS 2016:6).
18 § Med tackor och getter avses de hondjur som har satts in i avel eller som är äldre
än ett år. Villkoret ska uppfyllas senast under hållandeperioden för ansökningsåret.
Hur får ersättningsberättigande tackor, getter och suggor bytas ut?
19 § Tackor, getter och suggor som angivits i ansökan om utbetalning kan bytas ut
mot andra ersättningsberättigande tackor, getter eller suggor under hållandeperioden.
Bytet ska göras inom 10 dagar från det att de utbytta djuren togs från företaget.
Antalet djurenheter får genom bytet inte bli mindre än det som angivits i ansökan om
utbetalning.
Hur beräknas antalet nötkreatur?
20 § Uppgifter om nötkreatur som ska utgöra underlag för utbetalning av ersättning
hämtas ur centrala nötkreatursregistret (CDB).
Räkningsperioden är 1 augusti året före ansökningsåret till och med 31 juli
ansökningsåret. Om det inte finns en ansökan om utbetalning för nötkreatur för
åtagandet under föregående stödår, är räkningsperioden 1 januari till och med 31 juli
ansökningsåret.
För lantbrukaren som har haft ett åtagande för omställning till ekologisk produktion
och året efter går över till ett åtagande för ekologisk produktion räknas nötkreaturen
från 1 augusti året före ansökningsåret till och med 31 juli ansökningsåret. Om
lantbrukaren inte har sökt utbetalning för nötkreatur i ersättningen under föregående
stödår, är räkningsperioden 1 januari till och med 31 juli ansökningsåret.
För lantbrukaren som har haft ett åtagande för miljöersättning för kretsloppsinriktad
produktion eller certifierad ekologisk produktion i programperiod 2007-2013 och sökt
utbetalning för certifierad ekologisk produktion av nötkreatur i ersättningen under
föregående stödår, är räkningsperioden 1 augusti året före ansökningsåret till och med
31 juli ansökningsåret för ersättningen för ekologisk produktion.
21 § Lantbrukaren får bara tillgodoräkna sig de nötkreatur som finns redovisade på
produktionsplatsen och som är anmälda till CDB i tid.
Ett djur får endast tillgodoräknas en lantbrukare vid ett och samma räkningstillfälle.
Den dag ett djur rapporteras ut från en produktionsplats anses djuret tillhöra den
utrapporterande produktionsplatsen.
Under förutsättning att det inte beror på lantbrukaren kan länsstyrelsen medge att
ett djur som inte är anmält till CDB får räknas, om det finns särskilda skäl.
Hur redovisas och beräknas slaktsvin?
22 § Lantbrukare kan få ersättning för det antal slaktsvin som slakterier rapporterar
för lantbrukarens produktionsplats till Jordbruksverkets slaktregister i enlighet med
![](https://lagen.nu/sjvfs/2016:11/sid44.png)
SJVFS 2016:11
44
Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 2009:43) om slakteriers rapportering
avseende slaktade djur.
Räkningsperioden är 1 augusti året före ansökningsåret till och med 31 juli
ansökningsåret. Om det inte finns en ansökan om utbetalning för slaktsvin för
åtagandet under föregående stödår, är räkningsperioden 1 januari till och med 31 juli
ansökningsåret.
För lantbrukaren som har haft ett åtagande för omställning till ekologisk produktion
och året efter går över till ett åtagande för ekologisk produktion räknas slaktsvinen
från 1 augusti året före ansökningsåret till och med 31 juli ansökningsåret.
För lantbrukaren som inte har sökt utbetalning för slaktsvin i ersättningen under
föregående stödår, är räkningsperioden 1 januari till och med 31 juli ansökningsåret.
För lantbrukaren som har haft ett åtagande för miljöersättning för kretsloppsinriktad
produktion eller certifierad ekologisk produktion i programperiod 2007-2013 och sökt
utbetalning för certifierad ekologisk produktion av slaktsvin i ersättningen under
föregående stödår, är räkningsperioden 1 augusti året före ansökningsåret till och med
31 juli ansökningsåret för ersättningen för ekologisk produktion
Under förutsättning att det inte beror på lantbrukaren kan länsstyrelsen medge att
ett djur som inte är anmält till Jordbruksverkets slaktregister får räknas, om det finns
särskilda skäl.
Hur redovisas och beräknas värphöns och slaktkycklingar?
23 § Lantbrukaren ska i ansökan om utbetalning ange det genomsnittliga antalet
värphöns och slaktkycklingar som hålls under räkningsperioden.
Det genomsnittliga antalet värphöns och slaktkycklingar beräknas genom att antalet
djur som sätts in, oavsett om de satts in före räkningsperioden, eller inte, multipliceras
med antalet dagar som djuren hålls under räkningsperioden samt delas med antalet
dagar i räkningsperioden. Värphöns ger rätt till ersättning först efter 16 veckors ålder.
Vid omgångsuppfödning behöver man inte räkna bort slaktkycklingar och värphöns
som dör eller behöver avlivas innan hela omgången tas ur produktion.
Räkningsperioden är 1 augusti året före ansökningsåret till och med 31 juli
ansökningsåret. Om det inte finns en ansökan om utbetalning för djurslaget under
föregående stödår, är räkningsperioden 1 januari till och med 31 juli ansökningsåret.
För lantbrukaren som har haft ett åtagande för omställning till ekologisk produktion
och året efter går över till ett åtagande för ekologisk produktion räknas djurslaget från
1 augusti året före ansökningsåret till och med 31 juli ansökningsåret. Om
lantbrukaren inte har ansökt om utbetalning för djurslaget i ersättningen under
föregående stödår, är räkningsperioden 1 januari till och med 31 juli ansökningsåret.
För lantbrukaren som har haft ett åtagande för miljöersättning för kretsloppsinriktad
produktion eller certifierad ekologisk produktion i programperiod 2007-2013 och sökt
utbetalning för certifierad ekologisk produktion av värphöns och slaktkycklingar i
ersättningen under föregående stödår, är räkningsperioden 1 augusti året före
ansökningsåret till och med 31 juli ansökningsåret för ersättningen för ekologisk
produktion.
Vilka undantag finns för omställning till ekologisk produktion?
24 § Lantbrukare som har ett åtagande för omställning till ekologisk växtodling och
söker ett åtagande för omställning till ekologisk djurhållning eller lägger till ett
![](https://lagen.nu/sjvfs/2016:11/sid45.png)
SJVFS 2016:11
45
djurslag till sitt åtagande undantas, under nedanstående förutsättning, från kraven på
ekologiskt foder i rådets förordning (EG) nr 834/200729 och kommissionens
förordning (EG) nr 889/200830 för det eller de djurslag som omställningen berör.
Undantaget gäller under förutsättning att lantbrukaren inte tidigare fått ersättning för
ekologisk djurhållning eller omställning till ekologisk djurhållning för det aktuella
djurslaget eller djurslagen.
Undantaget gäller från och med den 1 januari det år lantbrukaren lägger till
djurslaget i sin ansökan till och med den dag lantbrukaren ansluter djurhållningen till
ett godkänt kontrollorgan. Senast sista ansökningsdag det år lantbrukaren söker
åtagande för omställning till ekologisk djurhållning för det aktuella djurslaget eller
djurslagen ska lantbrukaren ansluta djurhållningen till ett godkänt kontrollorgan.
(SJVFS 2016:11).
12 kap.
KOMPENSATIONSSTÖD
Vilka villkor gäller för grödor som ingår i ansökan om utbetalning?
1 § Lantbrukaren ska sköta sina grödor enligt aktivitetskraven i 9 § i Statens
jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 2014:41) om direktstöd
Grovfodergrödor
Vad gäller för de grovfodergrödor som odlas på åkermark?
2 § Den som söker kompensationsstöd för vall, grönfoder eller andra grovfodergrödor
på åkermark ska sköta grödan varje år genom att någon av följande åtgärder är utförd
senast den 31 oktober:
1. Grödan är slagen minst en gång och skörden är bortförd.
2. Grödan är betad motsvarande en vallskörd.
Grovfodergrödor får inte tröskas. (SJVFS 2016:6).
Vad gäller för betesmark och slåtteräng?
3 § Skötselvillkoren för betesmark och slåtteräng är följande:
Marken ska betas eller slås. Om marken slås ska skörden föras bort. Alla delar av
skiftet ska vara synligt påverkade av bete eller slåtter. Det ska vara genomfört vid
växtsäsongens slut, dock senast den 31 oktober.
Om länsstyrelsen har beviljat undantag från villkor för betesmarker och slåtterängar
enligt reglerna i 3 och 4 kap. i dessa föreskrifter, ska lantbrukaren få samma undantag
i kompensationsstödet.
När får träda skördas om lantbrukaren söker utbetalning för typ av jordbruk 1, 2
eller 3?
3 a § Det framgår av 10 kap. 5 § andra stycket i förordningen (2015:406) om stöd om
landsbygdsutvecklingsåtgärder att all åkermark och betesmark på företaget där grödan
29
EUT L 189, 20.7.2007, s. 1. (Celex 32007R0834).
30
EUT L 250, 18.9.2008, s. 1. (Celex 32008R0889).
![](https://lagen.nu/sjvfs/2016:11/sid46.png)
SJVFS 2016:11
46
odlas och skördas eller betas som grovfoder ska redovisas och räknas som
grovfodergröda.
Undantag gäller för träda som betas eller skördas först efter den 31 juli. Denna ska
inte redovisas eller räknas som en grovfodergröda. (SJVFS 2016:6).
Växtodlingsgrödor
Vad gäller för alla växtodlingsgrödor?
4 § För att ge rätt till ersättning ska lantbrukaren odla växtodlingsgrödor med sikte på
god skörd och för det syfte som grödan har redovisats för i SAM-ansökan.
Vallgräs och vallbaljväxter får endast ingå som insådd, utom vid odling av frövall.
(SJVFS 2016:6).
Vilka särskilda villkor finns för spannmål?
5 § Den som söker ersättning för spannmål måste minst odla den till full axgång innan
odlingen skördas eller avbryts.
Vilka särskilda villkor finns för hampa?
5 a § Den som söker kan få ersättning för hampa endast om villkoren i artikel 32 och
35 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1307/201331 är uppfyllda.
Lantbrukaren ska senast den 30 juni stödåret lämna in etikett från
utsädesförpackningen samt uppgift om sort och utsädesmängd för de skiften där hampa
odlas till Länsstyrelsen. (SJVFS 2016:6).
Vilka särskilda villkor finns för frövall?
5 b § En frövall får endast bestå av en sort av vallbaljväxter eller vallgräs. Den som
söker ska kunna visa att det finns ett avtal med utsädesleverantör. Detta avtal ska finnas
tillgängligt vid kontroll. (SJVFS 2016:6).
Vilka särskilda villkor finns för energiskog?
5 c § Lantbrukare kan få ersättning för odling av energiskog, som består av
snabbväxande skogsträd enligt definitionen i 3 § Statens jordbruksverks föreskrifter
(SJVFS 2014:41) om direktstöd. (SJVFS 2016:6).
Extensiva grödor
Vilka särskilda villkor finns det för extensiva grödor?
5 d § Extensiva grödor med undantag för skyddszoner och gröngödsling ska skördas
minst en gång om året. (SJVFS 2016:6).
31
EUT L 347, 20.12.2013, s. 608 (Celex3202013R1307).
![](https://lagen.nu/sjvfs/2016:11/sid47.png)
SJVFS 2016:11
47
5 e § För att räknas som extensiv gröda ska skyddszoner ingå i ett
miljöersättningsåtagande. Skyddszonen får skördas eller betas enligt villkoren för
åtagandet. (SJVFS 2016:6).
Vilka villkor gäller särskilt om lantbrukaren söker utbetalning för typ av jordbruk
1, 2 eller 3?
5 f § Lantbrukare som även söker utbetalning för grovfodergrödor inom typ 1, 2 eller
3 omfattas av regeln i denna paragraf.
Om lantbrukaren redovisar rörflen, gröngödsling där materialet förs bort, vallgröda
som används för energiändamål eller levereras till vallfodertork ska lantbrukaren
kunna visa att grödan inte har använts som grovfoder genom att redogöra för hur
grödan har använts, visa upp dokumentation av alla skördetillfällen, kontraktet med
vallfodertork samt verifikationer. (SJVFS 2016:6).
Hur ska ersättning beräknas för företag med marker inom flera stödområden?
6 § För lantbrukare med areal över gränsen för nedtrappning och areal i mer än ett
område trappas stödet i första hand ned i områden med lägst hektarbelopp. Återstående
nedtrappning görs i övriga områden efter stigande hektarbelopp.
7 § För lantbrukare med grovfodergrödor inom flera stödområden, för vilka olika
arealfaktorer tillämpas, får lantbrukaren ersättning enligt den arealfaktor som används
för det stödområde där företagets brukningscentrum ligger. Om brukningscentrum
ligger utanför stödområdet, tillämpas den arealfaktor som gäller för stödområdet med
högst krav på antal djurenheter per hektar.
Hur ska tackor och getter redovisas i ansökan om utbetalning?
8 § Lantbrukaren ska i ansökan om utbetalning ange det antal tackor och getter som
utgör underlag för utbetalning av ersättning. Hållandeperioden är minst 60
dagar.(SJVFS 2016:6).
9 § Med tackor och getter avses de hondjur som har satts in i avel eller som är äldre
än ett år. Villkoret ska vara uppfyllt senast under hållandeperioden för ansökningsåret.
Hur får tackor och getter som ger rätt till ersättning bytas ut?
10 § Tackor och getter som lantbrukaren angivit i sin ansökan om utbetalning kan
bytas ut mot andra ersättningsberättigande tackor eller getter under hållandeperioden.
Bytet ska göras inom 10 dagar från det att de utbytta djuren togs från företaget. Antalet
djurenheter får genom bytet inte bli mindre än det som angivits i ansökan om
utbetalning.
Hur beräknas antalet nötkreatur?
11 § Uppgifter om nötkreatur som ska utgöra underlag för utbetalning av ersättning
hämtas ur Centrala nötkreatursregistret (CDB).
![](https://lagen.nu/sjvfs/2016:11/sid48.png)
SJVFS 2016:11
48
Räkningsperioden är 1 augusti året före ansökningsåret till och med 31 juli
ansökningsåret.
12 § Lantbrukaren kan bara tillgodoräkna sig de nötkreatur som finns redovisade på
produktionsplatsen och som är anmälda till CDB i tid.
Ett djur får endast tillgodoräknas en lantbrukare vid ett och samma räkningstillfälle.
Den dag ett djur rapporteras ut från en produktionsplats anses djuret tillhöra den
utrapporterande produktionsplatsen.
Under förutsättning att det inte beror på lantbrukaren kan länsstyrelsen, om det finns
särskilda skäl, medge att ett djur som inte är anmält till CDB får räknas.
Övergångsstöd
13 § Reglerna i detta kapitel gäller också för övergångsstöd enligt punkt 6 i
övergångsbestämmelserna
förordningen
(2015:406)
om
stöd
om
landsbygdsutvecklingsåtgärder.
Om lantbrukaren söker övergångsstöd och har vall, grönfoder eller betesmark inom
mer än ett av de stödområden som gällde 2014 tillgodoräknas djurinnehavet i första
hand i området med högst ersättningsnivå. Återstående djurinnehav tillgodoräknas
mark i övriga stödområden efter fallande ersättningsnivå. (SJVFS 2016:6).
13 kap.
EXTRA DJUROMSORG FÖR FÅR
Vilka krav finns för att kunna söka ersättning för extra djuromsorg för får?
1 § Utöver vad som framgår av 11 kap.2-4 §§ förordningen (2015:406) om stöd för
landsbygdsutvecklingsåtgärder ska den som söker ersättningen:
1. under hållandeperioden hålla det antal får som ingår i ansökan om utbetalning,
2. under åtagandeperioden fram till och med årets slut hålla minst ett får, och
3. sköta de får som ingår i åtagandet enligt villkoren i 4-14 §§ detta
kapitel.(SJVFS 2016:6).
Vilka krav gäller under hållandeperioden?
2 § Hållandeperioden för ersättningen är 60 dagar. (SJVFS 2016:6).
3 § Under hållandeperioden är det möjligt att byta ut enskilda får mot andra
ersättningsberättigande får. Bytet ska göras inom 10 dagar från det att de utbytta djuren
togs från företaget. Antalet djurenheter får genom bytet inte bli mindre än det som
angivits i ansökan om utbetalning. (SJVFS 2016:6).
4 § För att ge rätt till ersättning ska de får som djurhållaren söker ersättning för, senast
under hållandeperioden, vara satta i avel eller vara äldre än ett år.(SJVFS 2016:6).
Vilka krav gäller för en produktionsplan?
5 § Djurhållaren ska ha en dokumenterad och uppdaterad produktionsplan som
omfattar genomförda och planerade aktiviteter under det år ansökan gäller. Denna
![](https://lagen.nu/sjvfs/2016:11/sid49.png)
SJVFS 2016:11
49
produktionsplan ska finnas senast vid sista ansökningsdag och ska kunna visas vid
kontroll enligt 13-14 §§ i detta kapitel. (SJVFS 2016:6).
6 § Produktionsplanen ska innehålla beskrivning av rutiner och tidpunkter då följande
aktiviteter genomförts eller kommer att genomföras:
1. avelsplanering,
2. mottagningsrutiner för får som förs in i besättningen,
3. klippning och klövvård,
4. hullbedömning,
5. lamning,
6. betesplanering,
7. avvänjning och könsgruppering, och
8. slakt och försäljning. (SJVFS 2016:6).
Vilka krav gäller vid inventering och analys av foder?
7 § Djurhållaren ska senast den 1 november, det år ansökan avser, göra en
foderinventering som denne dokumenterar. Inventeringen ska omfatta både grov- och
kraftfoder samt beräkning av foderbehovet fram till betesläpp. Mängden av varje
foderslag ska framgå av dokumentationen. Djurhållaren ska kunna visa
foderinventeringen vid kontroll enligt 13 och 14 §§ i detta kapitel. (SJVFS 2016:6).
8 § Djurhållaren ska låta ett ackrediterat laboratorium analysera energi och protein i
ett parti grovfoder. Det gäller för såväl eget producerat foder som inköpt foder.
Analysen ska styrkas dels genom analysresultat med analysprotokoll från
laboratorium, dels genom att djurhållaren haft faktiska kostnader för analysen. Denna
analys ska vara gjord senast den 1 november, det år ansökan avser. (SJVFS 2016:6).
Vilka krav gäller vid foderstatsberäkningar?
9 § Djurhållaren ska beräkna foderstater för de får som är över ett år och de får som
är satta i avel.
Foderstatsberäkningar ska omfatta beräkning av foderbehov vid tre stadier. Dessa
stadier är lågdräktighet, högdräktighet samt vid digivning.
För de besättningar där det inte finns några dräktiga får ska tre foderstater beräknas
anpassade efter hullbedömningar och fodertillgång.
Foderstaterna ska innehålla uppgifter om daglig giva av olika foder för att täcka
djurens olika näringsbehov.
Senast den 1 november, det år ansökan avser, ska dessa foderstatsberäkningar vara
gjorda. Beräkningarna ska kunna visas vid kontroll enligt 13 och 14 §§ i detta kapitel.
(SJVFS 2016:6).
Vilka krav gäller vid hullbedömning?
10 § Djurhållaren ska vid minst tre tillfällen jämnt fördelade under det år som ansökan
avser hullbedöma samtliga får som vid respektive bedömningstillfälle ingår i
besättningen och som är över ett års ålder eller satta i avel. Bedömningen ska göras
efter den mall som finns i bilaga 8.
![](https://lagen.nu/sjvfs/2016:11/sid50.png)
SJVFS 2016:11
50
Djurhållaren ska dokumentera i produktionsplanen när hullbedömningen görs i
besättningen samt resultatet av hullbedömningen på individnivå. Djurhållaren ska
kunna visa dokumentationen vid kontroll enligt 13 och 14 §§, detta kapitel.
(SJVFS 2016:11).
Vilka krav gäller vid klippning?
11 § Djurhållaren ska minst två gånger om året klippa samtliga får över ett års ålder
samt de djur som är satta i avel. Hela fåret ska klippas vid båda tillfällena. I de fall
djurhållaren bedömer att det är olämpligt för djurets välfärd att klippa hela fåret kan
den ena klippningen utföras som en hygienklippning.
Djurhållaren ska dokumentera i produktionsplanen när klippningen är utförd samt
motivera en eventuell hygienklippning. (SJVFS 2016:6).
Vilka krav gäller när nya får förs in i besättningen?
12 § Djurhållaren ska ha särskilda mottagningsrutiner för de får som förs in i
besättningen. De får som förs in i besättningen ska hållas avskilda från den övriga
besättningen. Dessa mottagningsrutiner ska följas under minst tre veckor.
Tillämpningen av mottagningsrutinerna ska dokumenteras på individnivå i
produktionsplanen. (SJVFS 2016:6).
Vilka krav gäller vid kontroll?
13 § Djurhållaren ska göra det möjligt för den myndighet som utför en kontroll att
kontrollera de uppgifter som djurhållaren lämnar mot bokföring, verifikationer,
stödjande dokument eller motsvarande. (SJVFS 2016:6).
14 § Vid kontroll på plats ska djurhållaren kunna uppvisa den dokumentation som
reglerna föreskriver för ersättningen. Djurhållaren ska spara all dokumentation som
påverkar utbetalningen av ersättningen. Dokumentationen ska sparas under det år som
ansökan avser samt det efterföljande året. (SJVFS 2016:6).
14 kap.
EXTRA DJUROMSORG FÖR SUGGOR
Vilka krav finns för att söka ersättning för extra djuromsorg för suggor?
1 § Utöver vad som framgår av 11 kap.2-4 §§ förordningen (2015:406) om stöd för
landsbygdsutvecklingsåtgärder ska den som söker ersättningen:
1. hålla minst en sugga eller betäckt gylta i planerad produktion under hela det år
ansökan avser,
2. sköta de suggor och betäckta gyltor som ingår i åtagandet enligt villkoren i
4 - 8 §§ detta kapitel, och
3. låta samtliga suggor och betäckta gyltor på redovisade produktionsplatsnummer
ingå i åtagandet. (SJVFS 2016:6).
![](https://lagen.nu/sjvfs/2016:11/sid51.png)
SJVFS 2016:11
51
Vilka krav gäller för redovisning och dokumentation av djur?
2 § Räkningsperioden är den 1 januari till den 31 december året före det år ansökan
avser.
Det genomsnittliga antalet suggor och betäckta gyltor beräknas genom att antalet
djur som finns i besättningen, oavsett om de satts in före räkningsperioden eller inte,
multipliceras med antalet dagar som djuren hålls under räkningsperioden och delas
med antalet dagar i räkningsperioden. Djurhållaren ska spara underlaget som visar hur
beräkningen har gjorts och ska kunna visa det vid kontroll enligt 9 och 10 §§ detta
kapitel. (SJVFS 2016:6).
3 § Djurhållaren ska dokumentera på individnivå när suggorna har grisat och när
gyltorna är betäckta. (SJVFS 2016:6).
Vilka krav gäller för en produktionsplan?
4 § Djurhållaren ska ha en dokumenterad och uppdaterad produktionsplan som
omfattar genomförda och planerade aktiviteter under det år ansökan avser.
Produktionsplanen ska minst innehålla ett djurflödesschema, en stallplan samt
skötselrutiner för besättningen. Denna produktionsplan ska finnas senast sista
ansökningsdag och ska kunna visas vid kontroll enligt 9 och 10 §§ detta kapitel.
Djurflödesschemat ska minst innehålla uppgifter om antalet suggor och betäckta
gyltor, grupper och stallavdelningar samt uppgifter om grisningsintervall.
Stallplanen ska visa alla byggnader och stallavdelningar som används i
produktionen. Av produktionsplanen ska det framgå att det finns en tomtid på minst 5
dagar mellan varje djuromgång i stallavdelningar för smågrisar eller växande grisar.
Växande grisar definieras i 1 kap. 4 § Statens jordbruksverks föreskrifter och allmänna
råd (SJVFS 2010:15) om djurhållning inom lantbruket m.m.
Undantag från att det ska finnas tomtid gäller för de avdelningar som endast
används för att hålla egna rekryteringsdjur.
Skötselrutinerna ska vara anpassade till den egna besättningen och produktionen.
(SJVFS 2016:6).
Vilka krav gäller för analyser av foder, vatten eller strömaterial?
5 § Djurhållaren ska under det år ansökan avser låta genomföra minst tre analyser vid
ett ackrediterat laboratorium. Analyserna ska göras på antingen foder, vatten eller
strömaterial. Varje analys ska minst omfatta en av parametrarna foderstruktur,
råproteinhalt, mykotoxiner eller hygienisk kvalitet.
Det ska finnas minst en analys gjord på mykotoxiner eller hygienisk kvalitet. Minst
två analyser ska vara gjorda senast den 1 november. Djurhållaren ska kunna styrka
dels analysresultat med analysprotokoll från laboratorium och dels att denne haft
faktiska kostnader för analyser. (SJVFS 2016:6).
Vilka krav gäller vid hullbedömning?
6 § Djurhållaren ska göra fyra hullbedömningar av suggorna i varje grisningscykel.
Bedömningen ska göras enligt en 4-gradig skala som framgår av bilaga 9.
Bedömningen ska även dokumenteras på individnivå.
![](https://lagen.nu/sjvfs/2016:11/sid52.png)
SJVFS 2016:11
52
I en suggpool ska navet göra tre hullbedömningar i varje grisningscykel och
satelliten ska göra en hullbedömning i varje grisningscykel.
Dokumentation från hullbedömningarna ska finnas tillgänglig vid kontroll enligt 9
och 10 §§ detta kapitel. I produktionsplanen ska det framgå när hullbedömningarna
planeras och när de genomförts under året. (SJVFS 2016:6).
Vilka krav gäller vid uppföljning av utfodring?
7 § Djurhållaren ska ha en rutin i sin produktionsplan för att dagligen följa upp den
utfodrade mängden och konsumerade mängden per sugga eller betäckt gylta och
justera den utfodrade mängden vid behov. Uppföljningen kan göras på individnivå
eller gruppnivå. Om djurhållaren väljer att göra det på gruppnivå ska det framgå vilka
individer som ingår i gruppen. Djurhållaren ska spara ett protokoll eller annat skriftligt
underlag som visar att rutinen följs. Protokollet ska dagligen signeras med namn och
datum. (SJVFS 2016:6).
Vilka krav gäller vid produktionsuppföljning?
8 § Djurhållaren ska göra en produktionsuppföljning fyra gånger under det år ansökan
avser. Uppföljningarna ska göras jämnt fördelade över året och omfatta minst fyra av
sex nedanstående punkter.
1. antal producerade grisar per sugga och år eller antal producerade grisar per sugga
och omgång,
2. grisningsprocent,
3. andel gyltkullar,
4. antal avvanda grisar per kull,
5. andel omlöp, och
6. utgångsorsak och antal grisningar för utslagssuggor.
Vid
kontroll
ska
djurhållaren
kunna
visa
resultaten
från
de
produktionsuppföljningar som skett under året. Djurhållaren ska även kunna visa hur
resultaten har tagits fram. (SJVFS 2016:6).
Vilka krav gäller vid kontroll?
9 § Djurhållaren ska göra det möjligt för den myndighet som utför en kontroll att
kontrollera de uppgifter som djurhållaren lämnar mot bokföring, verifikationer,
stödjande dokument eller motsvarande. (SJVFS 2016:6).
10 § Vid kontroll på plats ska djurhållaren kunna uppvisa den dokumentation som
reglerna föreskriver för ersättningen. Djurhållaren ska spara all dokumentation som
påverkar utbetalningen av ersättningen. Dokumentationen ska sparas under det år som
ansökan avser samt det efterföljande året. (SJVFS 2016:6).
15 kap.
UTÖKAD KLÖVHÄLSOVÅRD FÖR MJÖLKKOR
Vilka krav finns för att få ersättning för utökad klövhälsovård för mjölkkor?
1 § Utöver vad som framgår av 11 kap.2-4 §§ förordningen (2015:406) om stöd för
landsbygdsutvecklingsåtgärder ska den som söker ersättningen:
![](https://lagen.nu/sjvfs/2016:11/sid53.png)
SJVFS 2016:11
53
1. hålla minst en ko för mjölkproduktion från sista ansökningsdag till årets slut,
och
2. ange samtliga kor för mjölkproduktion, som ger rätt till ersättning enligt 2 §
detta kapitel, i ansökan om åtagande. (SJVFS 2016:6).
2 § En ko för mjölkproduktion ger rätt till ersättning om den:
1. är över 24 månaders ålder senast sista ansökningsdag, och
2. ingår i besättningen under tillräckligt lång tid för att lantbrukaren ska ha
möjlighet att uppfylla villkoren i 3-6 §§ i detta kapitel, på individen.
Kor som tillfälligt hålls som amkor och uppfyller villkoren enligt ovan ska också
ingå i ansökan om åtagande. (SJVFS 2016:6).
Vilka skötselvillkor finns?
3 § För de kor för mjölkproduktion som ingår i åtagandet och som ger rätt till
ersättning, ska följande villkor vara uppfyllda under det år ansökan avser:
1. Samtliga klövar på kon ska vara besiktigade och verkade minst två gånger det
aktuella året.
2. Verkningen av klövarna ska göras med minst fyra månaders mellanrum.
3. Verkningen av klövarna ska göras av en certifierad klövvårdare.
(SJVFS 2016:6).
4 § Vid båda verkningstillfällena ska dokumentation och bedömning göras för varje
djur i en klövhälsorapport. Klövhälsorapporten ska innehålla följande information:
1. djuridentitet,
2. produktionsplatsnummer,
3. vem som utfört klövverkningen,
4. datum för klövverkningen,
5. eventuella klövskador,
6. eventuell avvikelse i klövform,
7. eventuell behandling, och
8. eventuell avvikelse i kons rörelsemönster samt eventuell hälta.
Klövhälsorapporten ska finnas tillgänglig vid kontroll enligt 7 och 8 §§ detta kapitel.
(SJVFS 2016:6).
5 § Lantbrukaren ska upprätta en klövhälsoplan senast vid det första
verkningstillfället under åtagandeperioden, för de kor som ingår i åtagandet.
Klövhälsoplanen ska innehålla en planering av årets verkningar samt tidpunkter då
verkningen genomförts eller kommer att genomföras. Det ska även framgå vem som
genomfört verkningen. Dessutom ska klövhälsan jämföras med resultatet från senaste
verkningstillfället och eventuella förändringar i klövhälsan ska dokumenteras.
Klövhälsoplanen ska uppdateras vid varje verkningstillfälle och den ska finnas
tillgänglig vid kontroll enligt 7 och 8 §§ detta kapitel. (SJVFS 2016:6).
6 § Klövhälsoplanen ska även innehålla en konkret åtgärdsplan i de fall
klövhälsoproblemen, på de kor som ingår i åtagandet, överstiger följande
procentsatser:
1. över 5 procent sammanlagt för klövsulesår eller böld vita linjen,
2. över 5 procent digital dermatit, och
![](https://lagen.nu/sjvfs/2016:11/sid54.png)
SJVFS 2016:11
54
3. över 3 procent limax.
I denna åtgärdsplan ska det framgå vilka åtgärder som ska genomföras, när dessa
åtgärder ska vara utförda samt vem som ska utföra åtgärderna. (SJVFS 2016:6).
Vilka krav gäller vid kontroll?
7 § Lantbrukaren ska göra det möjligt för den myndighet som utför kontroll att
kontrollera de uppgifter som lantbrukaren lämnar mot bokföring, verifikationer,
stödjande dokument eller motsvarande. (SJVFS 2016:6).
8 § Vid kontroll på plats ska lantbrukaren kunna uppvisa den dokumentation som
reglerna föreskriver för ersättningen. Lantbrukaren ska spara all dokumentation som
påverkar utbetalningen av ersättningen. Dokumentationen ska sparas under det år
som ansökan avser samt det efterföljande året. (SJVFS 2016:6).
--------------
Denna författning32 träder i kraft den 20 september 2015 men ska tillämpas från och
med den 1 januari 2015.
----------------
Denna författning33 träder i kraft den 10 mars 2016 men ska tillämpas från och
med den 1 januari 2016.
-----------------
Denna författning34 träder i kraft den 7 april 2016, men ska såvitt gäller bilaga 1
tillämpas på ansökningar som kommit in från och med den 1 januari 2015 och i övrigt
från och med den 1 januari 2016.
LEIF DENNEBERG
Elisabeth Fyhr
(Miljöersättningsenheten)
32
SJVFS 2015:25
33 SJVFS 2016:6
34 SJVFS 2016:11
![](https://lagen.nu/sjvfs/2016:11/sid55.png)
SJVFS 2016:11
55
Bilaga 1
Kombinationer av åtaganden i programperiod 2007-2013 med åtaganden i programperiod 2014-2020
Ersättningsformer i programperiod 2014-2020 i kolumnen till vänster och ersättningsformer i programperiod 2007-2013 i översta raden.
Betesmarker
och
slåtterängar
Betesmarker
och
slåtterängar-
Fäbodar
Betesmarker
och
slåtterängar-
Restaurering
Vallodling
Skötsel av
våtmarker
Minskat
kväveläckage
Skyddszoner
Traditionell
odling av
bruna bönor
Ekologisk
produktion –
Certifierad eller
kretsloppsinriktad
Natur- och
kulturmiljöer
Betesmarker
och
slåtterängar
D
A
A
A
B
A
A
A
A
A
Fäbodar
A
D
A
A
A
A
A
A
A
A
Restaurering
av
betesmarker
och
slåtterängar
A
A
A
A
A
A
A
A
A
A
Vallodling
A
A
A
D
A
B
vår-
bearbetning
A fånggröda
A
A
B
B
Skötsel av
våtmarker och
dammar
B
A
A
A
A
A
A
A
A
A
Minskat
kväveläckage
A
A
A
B
vår-
bearbetning
A fånggröda
A
D
A
A
B
B
Skyddszoner
A
A
A
A
A
A
D
A
A
B
Omställning
till ekologisk
produktion
A
A
A
B
A
B
A
C
D
B
![](https://lagen.nu/sjvfs/2016:11/sid57.png)
SJVFS 2016:11
57
Möjliga kombinationer av insatser – djurbaserade ersättningar
Kombinationer av åtaganden i programperiod 2007-2013 med åtaganden i programperiod 2014-2020
Ersättningsformer i programperiod 2014-2020 i kolumnen till vänster och ersättningsformer i programperiod 2007-2013 i översta raden.
Ekologisk produktion - djur
Hotade husdjursraser
Extra djuromsorg för suggor
Omställning till
ekologisk produktion
- djur
A
B
B
Ekologisk produktion
- djur
C
B
B
Hotade husdjursraser
B
C
B
Extra djuromsorg för
suggor
B
B
C
Utökad klövhälsovård
för mjölkkor
B
B
A
Extra djuromsorg för
får
B
B
A
A
Insatserna kan kombineras på samma företag men inte på samma djur
B Insatserna kan kombineras på samma djur
C Insatserna är inte möjliga att kombinera
(SJVFS 2016:11)
![](https://lagen.nu/sjvfs/2016:11/sid58.png)
SJVFS 2016:11
58
Bilaga 2 Basvillkor
Tabell över basvillkor för respektive mark.
Ersättningsform
Villkor för
miljöersättningen
Basvillkor
Här finns bara de
villkor som har en
koppling till ett eller
flera basvillkor.
God jordbrukshävd och
goda miljöförhållanden
Tvärvillkor för
Gödsel/Växtnäring
Tvärvillkor för
Växtskydd
Nationell lagstiftning
/övriga tvärvillkor
Regelverk som inte
utgör tvärvillkor,
alternativt övriga
tvärvillkor
* övriga tvärvillkor
Miljöersättning
för betesmarker
och slåtterängar
Marken betas eller slås
enligt villkoren för
resp. markklass.
Endast koppling till de
markklasser som kan få
gårdsstöd:
På all jordbruksmark ska det
årligen utföras aktiv
jordbruksverksamhet. Senast
31 oktober ska alla delar av
skiftet vara synbart påverkade
av den aktiva
jordbruksverksamheten.
Genom ett undantag från
första meningen får betesmark
och slåtteräng som ingår i ett
miljöersättningsåtagande
skötas genom aktiv
jordbruksverksamhet
vartannat år efter år 2015. Det
framgår av 9 § Statens
![](https://lagen.nu/sjvfs/2016:11/sid59.png)
SJVFS 2016:11
59
jordbruksverks föreskrifter
(SJVFS 2014:41) om
direktstöd
Marken gödslas inte
Det är inte tillåtet att
gödsla betesmarker och
slåtterängar om det kan
skada natur- och
kulturvärden.
Inom ett
biotopskyddsområde
får man inte bedriva en
verksamhet eller vidta
en åtgärd som man
skada naturmiljön. Det
framgår av 7 kap. 11§.
Vilka landskaps-
element som har
biotopskydd och är
biotopskyddsområden
framgår av
5§ i Förordning
(1998:1252) om
områdesskydd enligt
miljöbalken m.m.
Marken behandlas inte
med växtskyddsmedel.
Lantbrukaren använder
växtskyddsmedel på ett
korrekt sätt
Endast preparat
godkända i enlighet med
Europaparlamentets och
Rådets förordning
(EG)nr 1107/2009 får
användas.
Sökanden följer
villkoren om integrerat
växtskydd. Det framgår
av Statens jordbruks-
verks föreskrifter och
allmänna råd
(SJVFS 2014:42) om
integrerat växtskydd.
![](https://lagen.nu/sjvfs/2016:11/sid60.png)
SJVFS 2016:11
60
Växtskyddsmedel
används i enlighet med
de villkor som framgår
av märkningen.
Enligt nya förordningen
(2014:425) om
bekämpningsmedel
är det inte tillåtet att
sprida växtskyddsmedel i
ängs- och betesmarker.
Dispens kan ges från den
kommunala nämnden.
Bekämpningsmedel får
inte spridas på
naturbetesmarker eller
på ängar. Det framgår
av 15§ i Statens
Naturvårdsverks
föreskrifter (SNFS
1997:2) om spridning
av kemiska
bekämpningsmedel.
Växtskyddsmedel får
inte användas på ängs-
eller betesmark som
inte är lämplig att plöja
men som kan användas
till slåtter eller bete.
Det framgår av 2 kap.
37§ i förordningen
(2014:425) om
bekämpningsmedel.
Statens Jordbruksverk
får meddela sådana
föreskrifter om
undantag från förbudet
i 37§ om det behövs för
att förhindra spridning
av invasiva främmande
arter. Det framgår av
38 § i förordningen
(2014:425) om
bekämpningsmedel.
Det är förbjudet att
genomföra åtgärder
som riskerar att skada
Inom ett biotopskydds-
område får man inte
bedriva en verksamhet
![](https://lagen.nu/sjvfs/2016:11/sid61.png)
SJVFS 2016:11
61
landskapselement och
fornlämningar.
eller vidta en åtgärd
som kan skada
naturmiljön. Det
framgår av 7 kap. 11§
Vilka landskaps-
element som har
biotopskydd och är
biotopskyddsområden
framgår av
5 § i förordningen
(1998:1252) om
områdesskydd enligt
miljöbalken m. m.
Fornlämningar får inte
tas bort eller skadas.
Det framgår av 1,2 och
(1988:950)
Det är inte tillåtet att
göra insådd.
Nyodling eller
kultivering i ängs- och
betesmark får inte ske
om natur- och
kulturvärden kan
skadas. Det framgår av
12 § i Statens
jordbruksverks
föreskrifter (1999:119)
om hänsyn till natur-
och kulturvärden i
jordbruket.
Marken får inte
jordbearbetas.
Nyodling eller
kultivering i ängs- och
betesmark får inte ske
![](https://lagen.nu/sjvfs/2016:11/sid62.png)
SJVFS 2016:11
62
om natur- och
kulturvärden kan
skadas. Det framgår av
12 § i Statens
jordbruksverks
föreskrifter (1999:119)
om hänsyn till natur-
och kulturvärden i
jordbruket.
Miljöersättning
för fäbodar
Marken betas eller slås
enligt villkoren för
fäbodbete.
Själva fäbodbetet kan
bestå av två delar:
Fäbodbete med
gårdsstöd
Fäbodbete utan
gårdsstöd.
Endast koppling till de delar
av fäbodbetet som får
gårdsstöd, det vill säga
markanvändning fäbodbete
med gårdsstöd.
På all jordbruksmark ska det
årligen utföras aktiv
jordbruksverksamhet. Senast
31 oktober ska alla delar av
skiftet vara synbart påverkade
av den aktiva
jordbruksverksamheten.
Genom ett undantag från
första meningen får fäbodbete
som ingår i ett
miljöersättningsåtagande
skötas genom aktiv
jordbruksverksamhet
vartannat år efter år 2015. Det
framgår av 9 § i Statens
jordbruksverks föreskrifter
(SJVFS 2014:41) om
direktstöd.
![](https://lagen.nu/sjvfs/2016:11/sid63.png)
SJVFS 2016:11
63
Marken gödslas inte
Det är inte tillåtet att
gödsla betesmarker och
slåtterängar om det kan
skada natur- och
kulturvärden.
Inom ett
biotopskyddsområde
får man inte bedriva en
verksamhet eller vidta
en åtgärd som man
skada naturmiljön. Det
framgår av 7 kap. 11§
Vilka landskaps-
element som har
biotopskydd och är
biotopskyddsområden
framgår av
5§ i förordningen
(1998:1252) om
områdesskydd enligt
miljöbalken m. m.
Fornlämningar får inte
tas bort eller skadas.
Det framgår av 1,2 och
(1988:950)
Marken behandlas inte
med växtskyddsmedel.
Lantbrukaren använder
växtskyddsmedel på ett
korrekt sätt
Endast preparat
godkända i enlighet med
Europaparlamentets och
Rådets förordning
Sökanden följer
villkoren om integrerat
växtskydd. Det framgår
av Statens jordbruks-
verks föreskrifter och
allmänna råd (SJVFS
![](https://lagen.nu/sjvfs/2016:11/sid64.png)
SJVFS 2016:11
64
(EG)nr 1107/2009 får
användas.
Växtskyddsmedel
används i enlighet med
de villkor som framgår
av märkningen.
Enligt förordningen
(2014:425) om
bekämpningsmedel
är det inte tillåtet att
sprida växtskyddsmedel i
ängs- och betesmarker.
Dispens kan ges från den
kommunala nämnden.
2014:42) om integrerat
växtskydd
Bekämpningsmedel får
inte spridas på
naturbetesmarker eller
på ängar. Det framgår
av 15§ i Statens
Naturvårdsverks
föreskrifter (SNFS
1997:2) om spridning
av kemiska
bekämpningsmedel.
Växtskyddsmedel får
inte användas på ängs-
eller betesmark som
inte är lämplig att plöja
men som kan användas
till slåtter eller bete.
Det framgår av 2 kap.
37§ i förordningen
(2014:425) om
bekämpningsmedel.
Statens Jordbruksverk
får meddela sådana
föreskrifter om
undantag från förbudet
i 37§ om det behövs för
att förhindra spridning
av invasiva främmande
arter. Det framgår av
38 § i förordningen
(2014:425) om
bekämpningsmedel.
![](https://lagen.nu/sjvfs/2016:11/sid65.png)
SJVFS 2016:11
65
Det är förbjudet att
genomföra åtgärder
som riskerar att skada
landskapselement och
fornlämningar.
Inom ett
biotopskyddsområde
får man inte bedriva en
verksamhet eller vidta
en åtgärd som kan
skada naturmiljön. Det
framgår av 7 kap. 11§
Vilka landskaps-
element som har
biotopskydd och är
biotopskyddsområden
framgår av
5§ i förordningen
(1998:1252) om
områdesskydd enligt
miljöbalken m. m.
Fornlämningar får inte
tas bort eller skadas.
Det framgår av 1,2 och
(1988:950)
Det är inte tillåtet att
göra insådd.
Nyodling eller
kultivering i ängs- och
betesmark får inte ske
om natur- och
kulturvärden kan
skadas. Det framgår av
12 § i Statens
jordbruksverks
föreskrifter (1999:119)
om hänsyn till natur-
och kulturvärden i
jordbruket.
![](https://lagen.nu/sjvfs/2016:11/sid66.png)
SJVFS 2016:11
66
Marken får inte
jordbearbetas.
Nyodling eller
kultivering i ängs- och
betesmark får inte ske
om natur- och
kulturvärden kan
skadas. Det framgår av
12 § i Statens
jordbruksverks
föreskrifter (1999:119)
om hänsyn till natur-
och kulturvärden i
jordbruket.
Miljöersättning
för restaurering av
betesmarker och
slåtterängar
Marken behandlas inte
med växtskyddsmedel
Lantbrukaren använder
växtskyddsmedel på ett
korrekt sätt
Endast preparat
godkända i enlighet med
Europaparlamentets och
rådets förordning (EG)nr
1107/200935 får
användas.
Växtskyddsmedel
används i enlighet med
de villkor som framgår
av märkningen.
Sökanden följer
villkoren om integrerat
växtskydd. Det framgår
av Statens jordbruks-
verks föreskrifter och
allmänna råd (SJVFS
2014:42) om integrerat
växtskydd
Miljöersättning
för vallodling
35 EUT L 309, 24.11.2009, s. 1 (Celex32009R1107).
![](https://lagen.nu/sjvfs/2016:11/sid67.png)
SJVFS 2016:11
67
Vallen ska betas eller
slås. Tidpunkt för bete
och skörd regleras i
svensk förordning och
föreskrift.
På all jordbruksmark ska det
årligen utföras aktiv
jordbruksverksamhet. Senast
31 oktober ska alla delar av
skiftet vara synbart påverkade
av den aktiva
jordbruksverksamheten. Det
framgår av 9 § Statens
jordbruksverks föreskrifter
(SJVFS 2014:41) om
direktstöd.
Ingen användning av
växtskyddsmedel,
förutom vid brytning
av vall.
Lantbrukaren använder
växtskyddsmedel på ett
korrekt sätt
Endast preparat
godkända i enlighet med
Europaparlamentets och
Rådets förordning
(EG)nr 1107/2009 får
användas.
Växtskyddsmedel
används i enlighet med
de villkor som framgår
av märkningen.
Lantbrukaren följer
villkoren om integrerat
växtskydd. Det framgår
av Statens jordbruks-
verks föreskrifter och
allmänna råd (SJVFS
2014:42) om integrerat
växtskydd
Miljöersättning
för skötsel av
våtmarker och
dammar
Lantbrukaren får inte
förstöra eller ta bort
våtmarker eller
dammar som ingår i
åtagandet
Våtmarken eller
dammen får inte tas
bort eller förstöras om
den är biotopskyddad.
Inom ett biotopskydds-
område får man inte
![](https://lagen.nu/sjvfs/2016:11/sid68.png)
SJVFS 2016:11
68
bedriva en verksamhet
eller vidta en åtgärd
som kan skada
naturmiljön. Det
framgår av 7 kap. 11§
Som biotopskydds-
områden räknas
småvatten och våtmark
i jordbrukslandskapet.
Det framgår av 5§
förordningen
(1998:1252) om
områdesskydd enligt
miljöbalken m. m.
Lantbrukaren sprider
inte gödsel på
vattenspegeln eller
omkringliggande
våtmark
Gödselmedel får inte spridas
på jordbruksmark närmare än
2 meter från kant som gränsar
till vattendrag eller sjö. Gödsel
som betande djur själva tillför
marken räknas inte.
1 kap 11 § Statens
jordbruksverks föreskrifter
(SJVFS 2014:41) om
direktstöd
Inom känsliga områden får
gödselmedel inte spridas
på vattenmättad eller
översvämmad mark (24 §).
Statens jordbruksverks
föreskrifter och allmänna
råd (SJVFS 2004:62) om
miljöhänsyn i jordbruket
vad avser växtnäring.
Inom ett
biotopskyddsområde
får man inte bedriva en
verksamhet eller vidta
en åtgärd som kan
skada naturmiljön. Det
framgår av miljöbalken
(1998:808) 7 kap. 11§.
Som biotopskydds-
områden räknas
småvatten och våtmark
i jordbrukslandskapet.
Det framgår av 5§
förordningen
(1998:1252) om
områdesskydd enligt
miljöbalken m. m.
Lantbrukaren sprider
inte växtskyddsmedel i
våtmarken
Lantbrukaren använder
växtskyddsmedel på ett
korrekt sätt.
Inom ett
biotopskyddsområde
får man inte bedriva en
![](https://lagen.nu/sjvfs/2016:11/sid69.png)
SJVFS 2016:11
69
Endast preparat
godkända i enlighet med
Europaparlamentets och
rådets förordning (EG)nr
1107/200936får användas.
Växtskyddsmedel
används i enlighet med
de villkor som framgår
av märkningen.
verksamhet eller vidta
en åtgärd som kan
skada naturmiljön. Det
framgår av miljöbalken
(1998:808) 7 kap. 11§.
Som biotopskydds-
områden räknas
småvatten och våtmark
i jordbrukslandskapet.
Det framgår av 5§
förordningen
(1998:1252) om
områdesskydd enligt
miljöbalken m.m.
Lantbrukaren sprider
inte kalk i våtmarken
Inom ett
biotopskyddsområde
får man inte bedriva en
verksamhet eller vidta
en åtgärd som kan
skada naturmiljön. Det
framgår av 7 kap. 11§
Som biotopskydds-
områden räknas
småvatten och våtmark
i jordbrukslandskapet.
Det framgår av 5§
förordningen
(1998:1252) om
områdesskydd enligt
miljöbalken m. m.
Lantbrukaren
respekterar förbudet
Det är inte tillåtet att
sätta ut fisk och kräftor
36
EUT L 309, 24.11.2009, s. 1 (Celex32009R1107).
![](https://lagen.nu/sjvfs/2016:11/sid70.png)
SJVFS 2016:11
70
mot att plantera in fisk
och kräftor
om det kan skada
biotopen och
förekommande arter.
Inom ett biotopskydds-
område får man inte
bedriva en verksamhet
eller vidta en åtgärd
som kan skada
naturmiljön. Det
framgår av 7 kap. 11§
Som biotopskydds-
områden räknas
småvatten och våtmark
i jordbrukslandskapet.
Det framgår av 5§
förordningen
(1998:1252) om
områdesskydd enligt
miljöbalken m. m.
Miljöersättning
för minskat
kväveläckage
Särskilt fånggröda
Fånggrödans etablering
är tillräcklig med
hänsyn tagen till lokala
förhållanden och
väderlek.
Grödorna (fånggrödan) ska
vara sådda med en för arten
och syftet med odlingen
normal utsädesmängd.
Regler för bevuxen mark
framgår av 13 § andra
meningen Statens
jordbruksverks föreskrifter
(SJVFS 2014:41) om
direktstöd som hänvisar direkt
till 29-34 §§ Statens
![](https://lagen.nu/sjvfs/2016:11/sid71.png)
SJVFS 2016:11
71
jordbruksverks föreskrifter
och allmänna råd
(SJVFS 2004:62) om
miljöhänsyn i jordbruket vad
avser växtnäring. Här gäller
30 §.
Tillåtna fånggrödor och
tidpunkt för brytning
av dessa regleras i
svensk förordning och
föreskrift.
Tidigaste datum för brytning
av en fånggröda bestående av
vallgräs eller vallgräs med en
inblandning av högst
15 viktprocent vallbaljväxter
är 10 oktober i Östergötlands,
Jönköpings, Kronobergs,
Kalmar, Gotlands och Västra
Götalands län. För Blekinge,
Skåne och Hallands län gäller
20 oktober.
Regler för bevuxen mark
framgår av 13 § andra
meningen Statens
jordbruksverks föreskrifter
(SJVFS 2014:41) om
direktstöd som hänvisar direkt
till 29-34 §§ Statens
jordbruksverks föreskrifter
och allmänna råd
(SJVFS 2004:62) om
miljöhänsyn i jordbruket vad
avser växtnäring. Här gäller
29, 30 och 33 §§.
Tillåtna fånggrödor och
tidpunkt för brytning
Tidigaste datum för brytning
av en fånggröda bestående av
![](https://lagen.nu/sjvfs/2016:11/sid72.png)
SJVFS 2016:11
72
av dessa regleras i
svensk förordning och
föreskrift.
höstråg, westerwoldiskt
rajgräs efter skörd av potatis,
rotfrukter eller grönsaker
tidigast efterföljande
vårsäsong.
Regler för bevuxen mark
framgår av 13 § andra
meningen Statens
jordbruksverks föreskrifter
(SJVFS 2014:41) om
direktstöd som hänvisar direkt
till 29-34 §§ Statens
jordbruksverks föreskrifter
och allmänna råd
(SJVFS 2004:62) om
miljöhänsyn i jordbruket vad
avser växtnäring.
Här gäller 29, 30 och 34 §§.
Gödsling mellan
tidpunkt för skörd av
huvudgröda och första
brytningsdatum för
fånggrödan är inte
tillåten.
Av 26 § och 28 a § Statens
jordbruksverks föreskrifter
och allmänna råd
(SJVFS 2004:62) om
miljöhänsyn i jordbruket
vad avser växtnäring
framgår att i känsliga
områden är det inte tillåtet
att sprida stallgödsel eller
andra organiska
gödselmedel i fånggröda
under tiden 1 aug-31 okt.
Vilka delar av Sverige som
är känsliga områden
framgår av 2§ Statens
jordbruksverks föreskrifter
![](https://lagen.nu/sjvfs/2016:11/sid73.png)
SJVFS 2016:11
73
och allmänna råd
(SJVFS 2004:62) om
miljöhänsyn i jordbruket
vad avser växtnäring
Användning av
växtskyddsmedel
mellan tidpunkt för
skörd av huvudgröda
och första
brytningsdatum för
fånggrödan är inte
tillåtet.
Obearbetad åkermark efter
spannmåls eller
oljeväxtodling får
bearbetas eller bekämpas
kemiskt tidigast vid de
tidpunkter som anges som
tidigaste brytningsdatum
(se ruta tidigaste datum för
jordbearbetning då
vårbearbetning sökts
ovan).
Det framgår av 33 § sista
stycket Statens
jordbruksverks föreskrifter
och allmänna råd
(SJVFS 2004:62) om
miljöhänsyn i jordbruket
vad avser växtnäring.
Sökanden använder
växtskyddsmedel på ett
korrekt sätt
Endast preparat
godkända i enlighet med
Europaparlamentets och
rådets förordning (EG)nr
1107/200937 får
användas.
Växtskyddsmedel
används i enlighet med
de villkor som framgår
av märkningen.
Sökanden följer
villkoren om integrerat
växtskydd.
Det framgår av Statens
jordbruksverks
föreskrifter och
allmänna råd
(SJVFS 2014:42) om
integrerat växtskydd.
Särskilt
vårbearbetning
Tidpunkt för
jordbearbetning
regleras i svensk
förordning och
föreskrift.
För datum för brytning av
mark med fånggröda i denna
ersättningsform se särskilt
fånggröda, för övriga grödor
se nedan:
För att åkermark ska anses
som höstbevuxen får tillväxten
av vall, fleråriga frukt- och
bärodlingar, energiskog samt
fånggrödor sådda före den
1 augusti avbrytas tidigast den
37
EUT L 309, 24.11.2009, s. 1 (Celex32009R1107).
![](https://lagen.nu/sjvfs/2016:11/sid74.png)
SJVFS 2016:11
74
10 oktober i Östergötlands,
Jönköpings, Kronobergs,
Kalmar, Gotlands och Västra
Götalands län. För Blekinge,
Skåne och Hallands län gäller
20 oktober. Detta framgår av
33 § Statens jordbruksverks
föreskrifter och allmänna råd
(SJVFS 2004:62) om
miljöhänsyn i jordbruket vad
avser växtnäring.
För att åkermark ska anses
som höst eller vinterbevuxen
får
1. tillväxten av fånggrödor
sådda den 1 augusti eller
senare avbrytas tidigast under
efterföljande vårsäsong, och
2. tillväxten av vallar och
fånggrödor som innehåller
mer än en fjärdedel baljväxter
med avseende på ytandelen av
växttäcket avbrytas först under
efterföljande vårsäsong
Detta framgår av 34 § Statens
jordbruksverks föreskrifter
och allmänna råd
(SJVFS 2004:62) om
miljöhänsyn i jordbruket vad
avser växtnäring.
Reglerna för god
jordbrukshävd och goda
miljöförhållanden gällande
![](https://lagen.nu/sjvfs/2016:11/sid75.png)
SJVFS 2016:11
75
bevuxen mark regleras i 13 §
andra meningen i Statens
jordbruksverks föreskrifter
(SJVFS 2014:41) om
direktstöd. Dessa föreskrifter
hänvisar i sin tur till 29-34 §§
Statens jordbruksverks
föreskrifter och allmänna råd
(SJVFS 2004:62) om
miljöhänsyn i jordbruket vad
avser växtnäring. Här gäller
33 och 34 §§.
Gödsling mellan
tidpunkt för skörd av
huvudgröda och sista
december under
stödåret är inte tillåten
oavsett gröda.
Av 26 § och 26 a § Statens
jordbruksverks föreskrifter
och allmänna råd (SJVFS
2004:62) om miljöhänsyn i
jordbruket vad avser
växtnäring framgår att i
känsliga områden i
Blekinge, Skåne och
Halland är spridning av
stallgödsel och andra
organiska gödselmedel
bara tillåtna under tiden
1 augusti – den 31 oktober
bara tillåten i växande
gröda eller inför höstsådd
av höstoljeväxter.
Spridning av gödsel i
fånggröda är inte tillåten.
Fasta gödselslag (ej
fjäderfägödsel) får dock
spridas i både växande
gröda som inte är
fånggröda och på
![](https://lagen.nu/sjvfs/2016:11/sid76.png)
SJVFS 2016:11
76
obevuxen mark under tiden
1 okt – 31 oktober.
Av 28 a § och 28 b §
Statens jordbruksverks
föreskrifter och allmänna
råd (SJVFS 2004:62) om
miljöhänsyn i jordbruket
vad avser växtnäring
framgår att i de känsliga
kustområdena, i känsliga
områden I Uppsala,
Östergötlands, Jönköpings,
Västra Götalands,
Värmlands, Örebro,
Västmanlands, och
Dalarnas län samt i
Stockholms
Södermanlands och
Gotlands län är spridning
av stallgödsel och andra
organiska gödselmedel
bara tillåten i växande
gröda eller inför höstsådd
under tiden 1 aug – 31 okt.
Fasta gödselslag (ej
fjäderfägödsel) får dock
spridas både i växande
gröda som inte är
fånggröda och på
obevuxen mark under tiden
1 okt – 31 okt. Spridning
av gödsel i fånggröda är
inte tillåten.
![](https://lagen.nu/sjvfs/2016:11/sid77.png)
SJVFS 2016:11
77
Vilka delar av Sverige som
är känsliga områden
framgår av 2 §.
2 §, 26 §, 26 a § samt
28 a § och 28 b § Statens
jordbruksverks föreskrifter
och allmänna råd om
(SJVFS 2004:62)
miljöhänsyn i jordbruket
vad avser växtnäring.
Användning av
växtskyddsmedel
mellan tidpunkt för
skörd av huvudgröda
och sista december är
inte tillåtet oavsett
gröda.
Obearbetad åkermark efter
spannmåls eller
oljeväxtodling får
bearbetas eller bekämpas
kemiskt tidigast vid de
tidpunkter som anges som
tidigaste brytningsdatum
(se rutan om tidigaste
jordbearbetning ovan).
Detta framgår av33 § sista
stycket Statens
jordbruksverks föreskrifter
och allmänna råd om
(SJVFS 2004:62)
miljöhänsyn i jordbruket
vad avser växtnäring.
Sökanden använder
växtskyddsmedel på ett
korrekt sätt
Endast preparat
godkända i enlighet med
Europaparlamentets och
Rådets förordning
(EG)nr 1107/200938 får
användas.
Växtskyddsmedel
används i enlighet med
de villkor som framgår
av märkningen.
Sökanden följer
villkoren om integrerat
växtskydd. Detta
framgår av Statens
jordbruksverks
föreskrifter och
allmänna råd
(SJVFS 2014:42) om
integrerat växtskydd
Miljöersättning
för skyddszoner
Gemensamt för
skyddszon mot
vattendrag och
anpassad skyddszon
Krav på skyddszonens
växtlighet och tidpunkt
för brytning av
skyddszonerna år 5
Tidigaste datum för brytning
av vall är 10 oktober i
Östergötlands, Jönköpings,
Kronobergs, Kalmar, Gotlands
38
EUT L 309, 24.11.2009, s. 1 (Celex32009R1107).
![](https://lagen.nu/sjvfs/2016:11/sid78.png)
SJVFS 2016:11
78
regleras i svensk
förordning och
föreskrift.
och Västra Götalands län. För
Blekinge, Skåne och Hallands
län gäller 20 oktober.
Reglerna för bevuxen mark
framgår av 13 § andra
meningen i Statens
Jordbruksverks föreskrifter
(SJVFS 2014:41) om
direktstöd som hänvisar direkt
till 29-34 §§ i Statens
Jordbruksverks föreskrifter
och allmänna råd (2004:62)
om miljöhänsyn i jordbruket
vad avser växtnäring.
Här gäller 29 och 30 §§, en
skyddszon kan närmast antas
motsvara en vall med högst 15
procent baljväxter som sorts
gröda.
Ingen användning av
växtskyddsmedel.
Sökanden använder
växtskyddsmedel på ett
korrekt sätt.
Endast preparat
godkända i enlighet med
Europaparlamentets och
Rådets förordning (EG)
nr 1107/2009 får
användas.
- Växtskyddsmedlen
används i enlighet med
de villkor som framgår
av märkningen.
Sökanden följer
villkoren om integrerat
växtskydd. Detta
framgår av Statens
jordbruksverks
föreskrifter och
allmänna råd
(SJVFS 2014:42) om
integrerat växtskydd
Särskilt skyddszon
mot vattendrag
Ingen gödsling.
Gödselmedel får inte spridas
på jordbruksmark närmare än
Inom känsliga områden får
gödselmedel inte spridas
Handelsgödsel,
stallgödsel samt slam
![](https://lagen.nu/sjvfs/2016:11/sid79.png)
SJVFS 2016:11
79
2 meter från kant som gränsar
till vattendrag eller sjö. Gödsel
som betande djur själva tillför
marken räknas inte.
Detta framgår av 1 kap 11 §
Statens jordbruksverks
föreskrifter (SJVFS 2014:41)
om direktstöd
på jordbruksmark som
gränsar till vattendrag eller
sjö och där markens
lutning mot vattnet
överskrider 10 procent
(10/100). Den gödsel som
djuren själva tillför marken
vid betesgång räknas inte.
Detta framgår av 24 b §
Statens jordbruksverks
föreskrifter och allmänna
råd (SJVFS 2004:62) om
miljöhänsyn i jordbruket
vad avser växtnäring.
eller annat organiskt
avfall får inte spridas
på åkern så att det
hamnar utanför åkern
Det framgår av 12 §
Statens jordbruksverks
föreskrifter (1999:119)
om hänsyn till natur-
och kulturvärden i
jordbruket.
Tidpunkt för brytning
av skyddszon mot
vattendrag regleras i
svensk förordning och
föreskrift
Åkermark inom känsliga
områden med en lutning på
mer än 20 % i direkt
anslutning till hav, sjö eller
vattendrag ska vara bevuxen
under perioden 15 sep - 15
feb. Skydd mot erosion. Detta
framgår av 14 § Statens
Jordbruksverks föreskrifter
(SJVFS 2014:41) om
direktstöd.
Särskilt anpassad
skyddszon
Ingen gödsling.
Inom känsliga områden får
inte gödselmedel spridas
på vattenmättad eller
översvämmad mark,
snötäckt mark eller frusen
mark.
Detta framgår av 24 §
Statens jordbruksverks
föreskrifter och allmänna
råd (SJVFS 2004:62) om
Alla som bedriver eller
avser att bedriva en
verksamhet eller vidta
en åtgärd skall skaffa
sig den kunskap som
behövs med hänsyn till
verksamhetens eller
åtgärdens art och
omfattning för att
skydda människors
![](https://lagen.nu/sjvfs/2016:11/sid80.png)
SJVFS 2016:11
80
miljöhänsyn i jordbruket
vad avser växtnäring.
hälsa och miljön mot
skada eller olägenhet.
Detta framgår av
2 kap. 2 § i
(1998:808).
Alla som bedriver eller
avser att bedriva en
verksamhet eller vidta
en åtgärd skall utföra
de skyddsåtgärder,
iaktta de begränsningar
och vidta de
försiktighetsmått i
övrigt som behövs för
att förebygga, hindra
eller motverka att
verksamheten eller
åtgärden medför skada
eller olägenhet för
människors hälsa eller
miljön. I samma syfte
skall vid yrkesmässig
verksamhet användas
bästa möjliga teknik.
Dessa försiktighetsmått
skall vidtas så snart det
finns skäl att anta att en
verksamhet eller åtgärd
kan medföra skada
eller olägenhet för
människors hälsa eller
miljön Detta framgår
![](https://lagen.nu/sjvfs/2016:11/sid81.png)
SJVFS 2016:11
81
av
(1998:808).
Ingen användning av
växtskyddsmedel.
Sökanden använder
växtskyddsmedel på ett
korrekt sätt
Endast preparat
godkända i enlighet med
Europaparlamentets och
Rådets förordning (EG)
nr 1107/200939 får
användas.
Växtskyddsmedel
används i enlighet med
de villkor som framgår
av märkningen.
Sökanden följer
villkoren om integrerat
växtskydd.
Detta framgår av
Statens jordbruksverks
föreskrifter och
allmänna råd
(SJVFS 2014:42) om
integrerat växtskydd
Miljöersättning
för hotade
husdjursraser
Alla djur ska vara
individmärkta.
SMR 6,7 och 8 enligt
Bilaga II (Regler om
tvärvillkor i enlighet
med artikel 93) i rådets
förordning (EG) nr
1306/201340
*SMR 6, 7, 8 rör
tvärvillkor för
märkning av djur.
*Nötkreatur ska vara
märkta enligt artikel
39
EUT L 309, 24.11.2009, s. 1 (Celex32009R1107).
40
EUT L 347, 20.12.2013, s 549 (Celex32013R1306).
![](https://lagen.nu/sjvfs/2016:11/sid82.png)
SJVFS 2016:11
82
4.1 och 4.2 i
Europaparlamentets
och rådets
förordning(EG) nr
1760/2000 av den 17
juli 2000 om
upprättande av ett
system för identifiering
och registrering av
nötkreatur samt
märkning av nötkött
och nötköttsprodukter
och om upphävande av
rådets förordning (EG)
nr 820/9741.
*Får och getter ska
vara märkta enligt
artikel 4 i rådets
förordning (EG)
nr 21/2004 av den 17
december 2003 om
upprättande av ett
system för identifiering
och registrering av får
och getter och om
ändring av förordning
(EG) 1782/2003 samt
direktiven 92/102/EEG
och 64/432/EEG42
41
EGT L 204, 11.8.2000, s.1-10 (Celex32000R1760).
42
EGT l 5, 9.1.2004, s. 8-17 (Celex32004R0021).
![](https://lagen.nu/sjvfs/2016:11/sid83.png)
SJVFS 2016:11
83
*Svin ska vara märkta
enligt artikel 5.1a i
rådets direktiv
2008/71/EG av den 15
juli 2008 om
identifikation och
registrering av svin43
Undantag framgår av
11 a § och 12 a §
Statens jordbruksverks
föreskrifter
(SJVFS 2007:13) om
märkning och
registrering av svin.
Ekologisk
produktion och
omställning till
ekologisk
produktion
Villkor för ersättningen
Basvillkor
Här finns bara de villkor som har en
koppling till ett eller flera basvillkor.
Tvärvillkor för
djur eller växt
Nationell lagstiftning/övriga tvärvillkor
Regelverk som inte utgör tvärvillkor,
alternativt övriga tvärvillkor
* övriga tvärvillkor
Artikel. 3.2-3 i
kommissionens
förordning (EG)
nr. 889/200844
2. Den totala mängd gödselmedel, enligt
definition i rådets direktiv 91/676/EEG av
den 12 december 1991 om skydd mot att
vatten
förorenas
av
nitrater
från
jordbruket45,
senast
ändrat
genom
Bilaga 3 rådets direktiv 91/676/EEG
19 a § Statens jordbruksverks föreskrifter
och allmänna råd (SJVFS 2004:62) om
miljöhänsyn i jordbruket vad avser
växtnäring.
43
EUT L 213, 8.8.2008, s. 31-36 (Celex32008L0071).
44 EUT L 250, 18.9.2008, s 1 (Celex32008R0889).
45
EGT L375 31.12.1991 s.1-8 (Celex31991L0676).
![](https://lagen.nu/sjvfs/2016:11/sid84.png)
SJVFS 2016:11
84
Europaparlamentets
och
rådets
förordning (EG) nr 1137/200846.
Av definitionen framgår att vatten ska
skyddas mot att förorenas av nitrater från
jordbruket. Spridning av nitrater inom
jordbruksföretaget får inte överstiga 170
kg
kväve
per
år/hektar
utnyttjad
jordbruksareal.
Artikel. 10.1
kommissionens
förordning (EG)
nr 889/2008
1. Byggnadens isolering, uppvärmning
och ventilation ska garantera att
luftcirkulationen, halten av damm,
temperaturen, den relativa
luftfuktigheten och gaskoncentrationen
hålls inom gränser som är ofarliga för
djuren. Byggnaden ska ha god naturlig
ventilation och medge mycket
dagsljusinsläpp.
I stall ska djuren ha ett klimat som är anpassat
till djurslaget och djurhållningsformen
(termisk komfort), 1 kap. 19 §.
I ett stall får djur endast tillfälligtvis utsättas
för luftföroreningar som överstiger följande
värden om inte annat anges i denna
författning:
- ammoniak: 10 ppm,
- koldioxid: 3 000 ppm,
- svavelväte: 0,5 ppm,
- organiskt damm: 10 mg/m³.,
1 kap. 21 §. Djurstallar får vara försedda
med andra ljusinsläpp för dagsljus än
fönster.
1 kap. 24 §. Samtliga Statens jordbruksverks
föreskrifter och allmänna råd
(SJVFS 2010:15) om djurhållning inom
lantbruket m.m.
Artikel. 10.4, bilaga
3 kommissionens
förordning (EG)
nr 889/2008
4. Minimikrav för inomhus- och
utomhusytor samt andra krav när det
gäller byggnader för olika arter och
kategorier av djur fastställs i bilaga III.
Djurens utrymme inomhus:
Nötkreatur: 2 kap. 36 § Tabell 2, 37 § Tabell
3, 38 § Tabell 4.
Gris: 3 kap. 19 § Tabell 7, 20 § Tabell 8, 21 §
Tabell 9
Får: 4 kap. 11 § Tabell 13
46
EUT L 311, 21.11.2008, s. 1-54 (Celex32008R1137).
![](https://lagen.nu/sjvfs/2016:11/sid85.png)
SJVFS 2016:11
85
Getter: 5 kap. 6 § Tabell 15
Höns: 6 kap. 17 § Tabell 16, 18 § Tabell 17,
19 § Tabell 18
Slaktkyckling: 7 kap. 7 § Tabell 23
Djurens utrymme utomhus:
Nötkreatur: Allmänt råd till 2 kap. 28 §.
Gris: Ingen måttangivelse.
Får: Ingen måttangivelse.
Getter: Ingen måttangivelse.
Höns: 6 kap. 11 §.
Slaktkyckling: Ingen måttangivelse.
Samtliga Statens jordbruksverks föreskrifter
och allmänna råd (SJVFS 2010:15) om
djurhållning inom lantbruket m.m.
Artikel. 12.3a
kommissionens
förordning (EG)
nr 889/2008.
3. Byggnader avsedda för alla typer av
fjäderfä ska uppfylla följande krav:
a) Minst en tredjedel av den totala
golvytan ska vara fast, dvs. inte bestå av
spalt eller nät, och vara täckt med strö,
till exempel halm, spån, sand eller torv.
Utrymme för frigående värphöns 6 kap.
19 §.
Ur tabell 18:
Ströarea:
- 1/3 av golvarean
- dock minst 0,025 m2 / höna
Det framgår av Statens jordbruksverks
föreskrifter och allmänna råd
(SJVFS 2010:15) om djurhållning inom
lantbruket m.m.
Artikel. 14.1d) v)
834/2007
23.2 kommissionen
s förordning (EG)
nr 889/2008.
14.1d) v) 834/2007:
Det
är
förbjudet
att
använda
tillväxtfrämjande medel och syntetiska
aminosyror.
23.2 889/2008:
Artiklarna 3-5 rådets direktiv 96/22/EG av
den 29 april 1996 47om förbud mot
användning av vissa ämnen med hormonell
och tyreostatisk verkan samt av
beta agonister vid animalieproduktion och
om upphävande av direktiv 81/602/EEG,
47
EGT L 125, 23.5.1996, s. 3-9 (Celex31996L0022).
![](https://lagen.nu/sjvfs/2016:11/sid86.png)
SJVFS 2016:11
86
”2. Det är förbjudet att använda
substanser som är avsedda att stimulera
tillväxt
eller
produktion
(inklusive
antibiotika, koccidiostatika och andra
artificiella medel för att stimulera
tillväxt)…”
88/146/EEG och 88/299/EEG senast ändrat
genom rådets direktiv 2008/97/EG48
Artikel. 18.1 stycke
1 kommissionens
förordning (EG)
nr 889/2008.
Ingrepp som att trä gummiband runt
svansen
på
får,
kupera
svansar,
tandklippning,
näbbtrimning
och
avhorning får inte göras rutinmässigt
inom jordbruk med ekologisk produktion.
En del av dessa ingrepp får dock tillåtas
av
den
behöriga
myndigheten
av
säkerhetsskäl eller, från fall till fall, om
ingreppen syftar till att förbättra djurens
hälsa, välbefinnande eller hygien.
Statens jordbruksverks föreskrifter
(SJVFS 2013:41) om operativa
ingrepp samt skyldigheter för djurhållare
och för personal inom djurens hälso- och
sjukvård
Art. 18.1 stycke 2
kommissionens
förordning (EG)
nr 889/2008
Djurens lidande ska minimeras genom att
använda bedövning och genom att
kvalificerad personal endast gör sådana
ingrepp vid den lämpligaste åldern för
djuren.
Bilaga 1, 1 rådets direktiv 98/58/EG av den
20
juli
1998
om
skydd
av
animalieproduktionens djur49 ändrat genom
rådets förordning (EG) nr 806/200350.
(Animaliedirektivet)
Djuren skall skötas av en tillräckligt stor
personal som besitter lämpliga färdigheter
och kunskaper samt yrkesskicklighet.
Art. 24.1
kommissionens
förordning (EG)
nr 889/2008.
1.
Om
ett
djur
trots
sjukdomsförebyggande åtgärder enligt
artikel 14.1 e i förordning (EG) nr
834/2007 blir sjukt eller skadat ska det
behandlas omedelbart och vid behov
isoleras i lämpliga lokaler.
Bilaga 1, 4: rådets direktiv 98/58/EG,
Ett djur som verkar vara sjukt eller skadat
skall utan dröjsmål få lämplig behandling
och om ett djur inte svarar på sådan
behandling skall veterinär rådfrågas så fort
som möjligt. Om så krävs skall sjuka eller
48
EGT L 318, 28.11.2008 s.9 (Celex32008L0097).
49
EGT L 221, 8.8.1998, s. 23-27 (Celex31198L0058).
50
EUT L 122, 16.5.2003, s. 1-35 (Celex303L0806).
![](https://lagen.nu/sjvfs/2016:11/sid87.png)
SJVFS 2016:11
87
skadade djur isoleras i ett lämpligt utrymme
och, i förekommande fall, få en torr och
bekväm ströbädd.
Art. 76e
kommissionens
förordning (EG)
nr 889/2008.
En stalljournal ska upprättas i form av ett
register som alltid ska finnas tillgängligt
för
kontrollmyndigheterna
eller
kontrollorganen, på jordbruksföretaget.
Detta register, som syftar till att ge en
fullständig beskrivning av skötseln av
besättningen, ska minst innehålla följande
information:
e)
Förebyggande
av
sjukdomar,
behandling och veterinärvård: datum för
behandling, detaljerade uppgifter om
diagnos, dosering, typ av produkt för
behandling, uppgift om de verksamma
farmakologiska ämnena, behandlingssätt
och veterinärens ordination när det gäller
veterinärvård med intyg och den tidsfrist
som ålagts innan animalieprodukter kan
saluföras som ekologiska.
Bilaga 1, 5 rådets direktiv 98/58/EG:
Djurägaren eller djuruppfödaren skall föra
bok över all medicinsk behandling som
givits och över det antal döda djur som
upptäckts vid varje inspektion.
Om det krävs att likvärdiga upplysningar
bokförs för andra ändamål skall detta också
vara tillräckligt för detta direktiv.
(SJVFS 2016:6).
![](https://lagen.nu/sjvfs/2016:11/sid88.png)
SJVFS 2016:11
88
Bilaga 3
Skalor för avdrag på grund av villkorsfel
Betesmarker och slåtterängar
Villkor kap. 3
Avdrag
Upprepat fel
Skötselvillkor
1 §
I de fall lantbrukaren har sökt
utbetalning för mindre än 75 %
av åtagandearealen ska
avdraget vara 100 % av
ersättningen. I de fall den
godkända arealen är mindre än
75 % av åtagandearealen på
grund av fel gröda eller på
grund av att marken inte är
godkänd jordbruksmark ska
denna regel inte användas.
Om upprepningen beror på att
lantbrukaren har sökt
utbetalning för mindre än 75 %
av åtagandearealen ska
åtagandet hävas. Om
upprepningen beror på fel
gröda eller att marken inte är
godkänd jordbruksmark ska
denna regel inte användas.
Basvillkor/Skötselvillkor
8 § punkt 1
Obetydlig omfattning: 1000 kr
Mindre omfattning: 100 % av
skiftet
Större omfattning: Hävning av
skiftet
Hävning av åtagandet
Basvillkor/Skötselvillkor
8 § punkt 2
Obetydlig omfattning: 1000 kr
Mindre omfattning: 100 % av
skiftet
Större omfattning: Hävning av
skiftet
Hävning av åtagandet
Basvillkor/Skötselvillkor
8 § punkt 3
Obetydlig omfattning: 1000 kr
Mindre omfattning: 100 % av
skiftet
Större omfattning: Hävning av
skiftet
Hävning av åtagandet
Basvillkor/Skötselvillkor
8 § punkt 4
Obetydlig omfattning: 1000 kr
Mindre omfattning: 100 % av
skiftet
Större omfattning: Hävning av
skiftet
Hävning av åtagandet
Basvillkor/Skötselvillkor
8 § punkt 5
Obetydlig omfattning: 1000 kr
Mindre omfattning: 100 % av
skiftet
Större omfattning: Hävning av
skiftet
Hävning av åtagandet
Basvillkor/Skötselvillkor
8 § punkt 6
Obetydlig omfattning: 1000 kr
Mindre omfattning: 100 % av
skiftet
Större omfattning: Hävning av
skiftet
Hävning av åtagandet
Skötselvillkor
8 § punkt 7
Obetydlig omfattning: 1000 kr
Mindre omfattning: 100 % av
skiftet
Större omfattning: Hävning av
skiftet
Hävning av åtagandet
Skötselvillkor
11 § punkt 1
13 § punkt 1
15 § punkt 1
50 % av ersättningen för
arealen där villkorsfelet finns
Skötselvillkor
11 § punkt 2, 3 och 4
100 % av ersättningen för
arealen där villkorsfelet finns
![](https://lagen.nu/sjvfs/2016:11/sid89.png)
SJVFS 2016:11
89
Basvillkor
9 § Statens Jordbruksverks
föreskrifter (SJVFS 2014:41)
om direktstöd.
100 % av ersättningen för
arealen där villkorsfelet finns
Om varken slåtter eller bete är
utfört på marken två år i rad
ska detta leda till hävning av
åtagandet för det aktuella
skiftet. Detta gäller även om
varken slåtter eller bete är
utfört på marken första året
marken ingår i ett åtagande.
Om det endast rör en mindre
tydligt avgränsad del av skiftet
ska endast denna del hävas.
Skötselvillkor
13 § punkt 2 och 3
100 % av ersättningen för
arealen där villkorsfelet finns
Basvillkor
9 § Statens Jordbruksverks
föreskrifter (SJVFS 2014:41)
om direktstöd.
100 % av ersättningen för
arealen där villkorsfelet finns
Om varken slåtter eller bete är
utfört på marken två år i rad
ska detta leda till hävning av
åtagandet för det aktuella
skiftet. Detta gäller även om
varken slåtter eller bete är
utfört på marken första året
marken ingår i ett åtagande.
Om det endast rör en mindre
tydligt avgränsad del av skiftet
ska endast denna del hävas.
Skötselvillkor
13 § punkt 2 och 4
100 % av ersättningen för
arealen där villkorsfelet finns
Om bete har skett på marken
istället för slåtter två år i rad
ska detta leda till hävning av
åtagandet för det aktuella
skiftet. Om det endast rör en
mindre tydligt avgränsad del
av skiftet ska endast denna del
hävas.
Basvillkor
9 § Statens Jordbruksverks
föreskrifter (SJVFS 2014:41)
om direktstöd.
100 % av ersättningen för
arealen där villkorsfelet finns
Om slåtter och bortförsel inte
är utfört på marken två år i rad
ska detta leda till hävning av
åtagandet för det aktuella
skiftet. Detta gäller även om
slåtter och bortförsel inte är
utfört på marken första året
marken ingår i ett åtagande.
Om det endast rör en mindre
tydligt avgränsad del av skiftet
ska endast denna del hävas.
Särskilda skötselvillkor
14 och 16 §§
Alla särskilda skötselvillkor
som finns på skiftet ska
bedömas som en helhet. Om
inga av de aktuella särskilda
skötselvillkoren på skiftet är
uppfyllda ska det leda till ett
avdrag på 50 % av
ersättningen för skiftet. I de
fall vissa av de särskilda
skötselvillkoren är uppfyllda
helt eller delvis ska
länsstyrelsen anpassa avdraget
efter villkorsfelet betydelse
och omfattning.
I de fall en avvikelse mot alla
de aktuella särskilda
skötselvillkoren upprepas ska
detta leda till hävning av
skiftet.
Skötselvillkor
15 § punkt 2
100 % av ersättningen för
arealen där villkorsfelet finns
Om varken slåtter eller bete är
utfört på marken två år i rad
![](https://lagen.nu/sjvfs/2016:11/sid90.png)
SJVFS 2016:11
90
ska detta leda till hävning av
åtagandet för det aktuella
skiftet. Detta gäller även om
slåtter och bortförsel inte är
utfört på marken första året
marken ingår i ett åtagande.
Om det endast rör en mindre
tydligt avgränsad del av skiftet
ska endast denna del hävas.
Skötselvillkor
20, 23, 25, 28-29, 32 och 33 §§
Komplementet och
markklassen ska bedömas var
för sig. I de fall inga av de
skötselvillkor som finns i
komplementet är uppfyllda ska
detta leda till ett avdrag på
100 % av ersättningen för
komplementet. I de fall vissa
av skötselvillkoren är
uppfyllda helt eller delvis ska
länsstyrelsen anpassa avdraget
efter villkorsfelet betydelse
och omfattning.
I de fall en avvikelse mot alla
de skötselvillkor som finns i
komplementet upprepas ska
detta leda till hävning av
komplementet på skiftet.
Skötselvillkor
35 §
Samma % som för de villkor som inte uppfyllts
Fäbodar
Villkor kap. 4
Avdrag
Upprepat fel
Skötselvillkor
1 §
Om det finns under 1,2
djurenheter eller under 6 hektar
godkänd fäbodbetesareal vid
fäboden ska hela åtagandet för
den aktuella fäboden hävas.
Skötselvillkor
5 § punkt 1
Obetydlig omfattning: 1000 kr
Mindre omfattning: 100 %
avdrag av skiftet
Större omfattning: 100
%
avdrag för fäbodbetet på
fäboden.
Hävning av åtagandet
Skötselvillkor
5 § punkt 2
Obetydlig omfattning: 1000 kr
Mindre omfattning: 100 %
avdrag av skiftet
Större omfattning: 100
%
avdrag för fäbodbetet på
fäboden.
Hävning av åtagandet
Skötselvillkor
5 § punkt 3
Obetydlig omfattning: 1000 kr
Mindre omfattning: 100 %
avdrag av skiftet
Större omfattning: 100 %
avdrag för fäbodbetet på
fäboden.
Hävning av åtagandet
Skötselvillkor
5 § punkt 4
Obetydlig omfattning: 1000 kr
Mindre omfattning: 100 %
avdrag av skiftet
Större omfattning: 100 %
avdrag för fäbodbetet på
fäboden.
Hävning av åtagandet
Skötselvillkor
5 § punkt 5
Obetydlig omfattning: 1000 kr
Hävning av åtagandet
![](https://lagen.nu/sjvfs/2016:11/sid91.png)
SJVFS 2016:11
91
Mindre omfattning: 100 %
avdrag för hela fäboden
Större omfattning: 100 %
avdrag för fäbodbetet på
fäboden.
Skötselvillkor
5 § punkt 6
Obetydlig omfattning: 1000 kr
Mindre omfattning: 100 %
avdrag för hela fäboden
Större omfattning: 100 %
avdrag för fäbodbetet på
fäboden.
Hävning av åtagandet
Skötselvillkor
5 § punkt 7
Obetydlig omfattning: 1000 kr
Mindre omfattning: 100 %
avdrag av skiftet
Större omfattning: 100 %
avdrag för fäboden.
Hävning av åtagandet
Skötselvillkor
6 §
Om djuren har varit två
månader på fäboden och
undantagen i 7 § inte är
uppfyllda ska avdraget vara
100 % för hela fäboden eller
flerfäbodsystemet.
Redovisning av djurenheter
I de fall lantbrukaren har
redovisat mindre än 0,2
djurenheter per hektar men mer
än 0,1 djurenheter per hektar
ska avdraget baseras på
skillnaden mellan det antal
djurenheter per hektar som
krävs i åtagandet och det
faktiska antalet djurenheter per
hektar.
I de fall lantbrukaren har
redovisat 0,1 djurenheter eller
mindre per hektar ska avdraget
vara 100 % av ersättningen för
fäbodbetet vid fäboden eller
flerfäbodsystemet.
Vid kontroll
I de fall länsstyrelsen vid en
kontroll konstaterar färre
djurenheter än vad lantbrukaren
har redovisat samt färre
djurenheter än åtagandet ska
detta leda till ett dubbelt
avdrag. Avdraget ska baseras
på två gånger skillnaden mellan
det antal djurenheter per hektar
som krävs i åtagandet
alternativt har redovisats och
det faktiska antalet djurenheter
per hektar.
I de fall länsstyrelsen vid en
kontroll konstaterar färre än 0,1
Om djuren har varit mindre än
två månader på fäboden och
undantagen i 7 § inte är
uppfyllda ska det leda till
hävning av åtagandet för
fäboden eller
flerfäbodsystemet.
Redovisning av djurenheter
I de fall lantbrukaren upprepat
har redovisat mindre än 0,2
djurenheter per hektar men mer
än 0,1 djurenheter per hektar
ska avdraget baseras på
skillnaden mellan det antal
djurenheter per hektar som
krävs i åtagandet och det
faktiska antalet djurenheter per
hektar.
I de fall lantbrukaren upprepat
har redovisat 0,1 djurenheter
eller mindre per hektar ska
avdraget vara 100 % av
ersättningen för fäbodbetet vid
fäboden eller
flerfäbodsystemet. Åtagandet
ska även justeras och en
återkravsutredning göras.
Vid kontroll
I de fall länsstyrelsen vid en
kontroll upprepat konstaterar
färre djurenheter än vad
lantbrukaren har redovisat samt
färre djurenheter än åtagandet
ska detta leda till ett dubbelt
avdrag. Avdraget ska baseras
på två gånger skillnaden mellan
det antal djurenheter per hektar
som krävs i åtagandet
alternativt har redovisats och
![](https://lagen.nu/sjvfs/2016:11/sid92.png)
SJVFS 2016:11
92
djurenheter per hektar ska
avdraget vara 100 % av
ersättningen för fäbodbetet vid
fäboden eller
flerfäbodsystemet.
Åtagandet ska även justeras och
en återkravsutredning göras.
det faktiska antalet djurenheter
per hektar.
I de fall länsstyrelsen vid en
kontroll upprepat konstaterar
färre än 0,1 djurenheter per
hektar ska avdraget vara 100 %
av ersättningen för fäbodbetet
vid fäboden eller
flerfäbodssystemet. Åtagandet
ska även justeras och en
återkravsutredning göras.
Särskilt skötselvillkor
8 §
Alla särskilda skötselvillkor
som finns på skiftet ska
bedömas som en helhet. Om
inga av de aktuella särskilda
skötselvillkoren på skiftet är
uppfyllda ska det leda till ett
avdrag på 50 % av ersättningen
för skiftet. I de fall vissa av de
särskilda skötselvillkoren är
uppfyllda helt eller delvis ska
länsstyrelsen anpassa avdraget
efter villkorsfelet betydelse och
omfattning.
I de fall en avvikelse mot alla
de aktuella särskilda
skötselvillkoren upprepas ska
detta leda till hävning av
åtagandet för fäboden.
Skötselvillkor
11 §
Komplementet och markklassen
ska bedömas var för sig. I de fall
inga av de skötselvillkor som
finns
i
komplementet
är
uppfyllda ska detta leda till ett
avdrag på 100 % av ersättningen
för komplementet. I de fall vissa
av skötselvillkoren är uppfyllda
helt
eller
delvis
ska
länsstyrelsen anpassa avdraget
efter villkorsfelet betydelse och
omfattning.
I de fall en avvikelse mot alla de
skötselvillkor
som
finns
i
komplementet upprepas ska
detta leda till hävning av
komplementet på skiftet.
Vallodling
Villkor kap. 6
Avdrag
Upprepat fel
Skötselvillkor
2 §
I de fall lantbrukaren har sökt
utbetalning för mindre än 80 %
av åtagandearealen ska
avdraget vara 100 %. I de fall
den godkända arealen är
mindre än 80 % av
åtagandearealen på grund av
fel gröda eller att marken inte
är godkänd jordbruksmark ska
denna regel inte användas.
Om upprepningen beror på att
lantbrukaren har sökt
utbetalning för mindre än 80 %
på åtagandearealen ska
åtagandet hävas. Om
upprepningen beror på fel
gröda eller att marken inte är
godkänd jordbruksmark ska
denna regel inte användas
Skötselvillkor
3 §
100 % avdrag för den arealen
där felet finns för de aktuella
åren.
Annan gröda
4 §
100 % avdrag för arealen där
felet finns. Det ska däremot
![](https://lagen.nu/sjvfs/2016:11/sid93.png)
SJVFS 2016:11
93
inte bli någon arealsanktion
under förutsättning att marken
är godkänd jordbruksmark.
Annan gröda
5 §.
100 % avdrag för arealen där
felet finns. Det ska däremot
inte bli någon arealsanktion
under förutsättning att marken
är godkänd jordbruksmark.
Skötselvillkor/Basvillkor
6 §
1 000 kr om endast i obetydlig
omfattning i annat fall
100 procent av ersättningen för
skiftet.
Hävning av åtagandet vid
upprepning i annat fall än i
obetydlig omfattning.
Skötselvillkor
7 §
50 % av ersättningen för
arealen där villkorsfelet finns
Basvillkor
9 § Statens jordbruksverks
föreskrifter (SJVFS 2014:41)
om direktstöd.
100 % av ersättningen för
arealen där villkorsfelet finns.
Om inte aktivitetskravet är
uppfyllt två år i rad är den
aktuella marken inte godkänd
för vallersättning.
![](https://lagen.nu/sjvfs/2016:11/sid94.png)
SJVFS 2016:11
94
Skötsel av våtmarker och dammar
Villkor 7 kap.
Avdrag
obetydlig
omfattning
Avdrag
mindre omfattning
Avdrag
större omfattning
Allvarligt fel
Basvillkor och
skötselvillkor:
4 § punkt 1
1 000 kr
100 % av ersättningen för
våtmarken. (kan vara flera
block)
Hävning av åtagandet på
våtmarken som berörs.
Hävning av hela åtagandet
Basvillkor och
skötselvillkor:
4 § punkt 2
1 000 kr
100 % av ersättningen för
våtmarken. (kan vara flera
block)
Hävning av åtagandet på
våtmarken som berörs.
Hävning av hela åtagandet.
Skötselvillkor:
4 § punkt 3
1 000 kr
100 % av ersättningen för
våtmarken. (kan vara flera
block)
Hävning av åtagandet på
våtmarken som berörs.
Hävning av hela åtagandet.
Basvillkor och
skötselvillkor:
4 § punkt 4
1 000 kr
100 % av ersättningen för
våtmarken. (kan vara flera
block)
Hävning av åtagandet på
våtmarken som berörs.
Hävning av hela åtagandet.
Basvillkor och
skötselvillkor:
4 § punkt 5
1 000 kr
100 % av ersättningen för
våtmarken. (kan vara flera
block)
Hävning av åtagandet på
våtmarken som berörs.
Hävning av hela åtagandet..
Basvillkor och
skötselvillkor:
4 § punkt 6
-
-
-
Hävning av hela åtagandet.
Procent av ersättningen som ska dras av per våtmark
Upprepat fel
Skötselvillkor:
5 § a.
5 %
25 %
50 %
Hävning av hela åtagandet om
felet upprepas.
Skötselvillkor:
5 § b
100 % av ersättningen ska dras av från den yta villkorsfelet finns på
Hävning av hela åtagandet om
felet upprepas
Avdrag
Allmänt råd
![](https://lagen.nu/sjvfs/2016:11/sid95.png)
SJVFS 2016:11
95
Särskilda skötselvillkor:
6 §
Länsstyrelsen ska bedöma alla särskilda skötselvillkor som finns på skiftet som en
helhet. Länsstyrelsen ska anpassa avdraget efter villkorsfelens betydelse och
omfattning.
Allmänt råd
Vid bedömningen av de
särskilda skötselvillkoren bör
länsstyrelsen ta hänsyn till hur
många villkor som har brutits
av de villkor som har ställts
samt betydelsen av dessa för
syftet med ersättningen. Om
alla villkor har brutits
och/eller de har stor betydelse
för syftet med ersättningen ska
hävning av åtagandet för
våtmarken vara ett alternativ.
![](https://lagen.nu/sjvfs/2016:11/sid96.png)
SJVFS 2016:11
96
Minskat kväveläckage
Villkor kap. 8
Avdrag
Upprepat fel
Skötselvillkor
3 § Krav på ansökan om
utbetalning på 80 %
I de fall lantbrukaren har sökt
utbetalning för mindre än 80 %
av åtagandearealen ska
avdraget vara 100 %. I de fall
den godkända arealen är
mindre än 80 % av
åtagandearealen på grund av
fel gröda eller att marken inte
är godkänd jordbruksmark ska
denna regel inte användas.
Om upprepningen beror på att
lantbrukaren har sökt
utbetalning för mindre än 80 %
på åtagandearealen ska
åtagandet hävas. Om
upprepningen beror på fel
gröda eller att marken inte är
godkänd jordbruksmark ska
denna regel inte användas.
Särskilt fånggröda
Skötselvillkor/basvillkor
5 § Etableringen av fånggrödan
ska vara tillräcklig med hänsyn
tagen till lokala förhållanden
och väderlek.
50 % av ersättningen för skiftet
där felet finns.
Basvillkor
30 § i Statens jordbruksverks
föreskrifter och allmänna råd
(SJVFS 2004:62) om
miljöhänsyn i jordbruket vad
avser växtnäring.
Grödorna ska vara sådda med
en för arten och syftet med
odlingen normal
utsädesmängd.
100 % av ersättningen för
skiftet där felet finns.
Basvillkor
11 § förordningen(1998:915)
om miljöhänsyn i jordbruket
Åkermark ska vara bevuxen.
100 % av ersättningen för
skiftet där felet finns.
Inte fånggröda
6 §
100 % av ersättningen för
arealen där felet finns.
Skötselvillkor/Basvillkor
7 § första stycket
För tidig brytning
75 % av ersättningen för
skiftet där felet finns.
Skötselvillkor
7 § andra stycket
Brytning av vissa fånggrödor
innan godkänt brytdatum
75 % av ersättningen för
skiftet där felet finns.
Skötselvillkor/basvillkor
9 § Sprid inte växtskyddsmedel
mellan tidpunkt för skörd och
första brytningsdatum
75 % av ersättningen för
skiftet där felet finns.
Basvillkor
Sökanden använder
växtskyddsmedel på ett korrekt
sätt
100 % av ersättningen för
skiftet där felet finns.
Basvillkor
Statens jordbruksverks
föreskrifter och allmänna råd
100 % av ersättningen för
skiftet där felet finns.
![](https://lagen.nu/sjvfs/2016:11/sid97.png)
SJVFS 2016:11
97
(SJVFS 2014:42) om integrerat
växtskydd.
Sökanden följer villkoren om
integrerat växtskydd
Skötselvillkor/basvillkor
9 § Gödsla inte mellan tidpunkt
för skörd och första
brytningsdatum
100 % av ersättningen för
skiftet där felet finns.
Basvillkor
26, 28 a §§ Statens
jordbruksverks föreskrifter och
allmänna råd (SJVFS 2004:62)
om miljöhänsyn i jordbruket
vad avser växtnäring.
Gödsla inte i fånggröda mellan
1 aug – 31 okt i känsliga
områden.
100 % av ersättningen för
skiftet där felet finns.
Särskilt vårbearbetning
Inte fånggröda
10 § p.1
100 % av ersättningen för
arealen där felet finns.
Skötselvillkor/basvillkor
10 § p.2
Jordbearbetning före tillåtet
datum
100 % av ersättningen för
skiftet där felet finns.
Skötselvillkor
10 § p.3
Sådd efter stödåret
100 % av ersättningen för
skiftet där felet finns.
Skötselvillkor/basvillkor
12 §
Sprid inte växtskyddsmedel
mellan tidpunkt för skörd och 1
januari året efter stödåret
75 % av ersättningen för skiftet
där felet finns.
Basvillkor
33 § Statens jordbruksverks
föreskrifter och allmänna råd
(SJVFS 2004:62) om
miljöhänsyn i jordbruket vad
avser växtnäring.
Obearbetad åkermark efter
spannmåls eller oljeväxtodling
får bearbetas eller bekämpas
kemiskt vid vissa tidpunkter
100 % av ersättningen för
skiftet där felet finns.
Basvillkor
Sökanden använder
växtskyddsmedel på ett korrekt
sätt
100 % av ersättningen för
skiftet där felet finns.
Basvillkor
Statens jordbruks-verks
föreskrifter och allmänna råd
(SJVFS 2014:42) om integrerat
växtskydd.
Sökanden följer villkoren om
integrerat växtskydd
100 % av ersättningen för
skiftet där felet finns.
Skötselvillkor/basvillkor
12 § Otillåten gödsling
100 % av ersättningen för
skiftet där felet finns.
![](https://lagen.nu/sjvfs/2016:11/sid98.png)
SJVFS 2016:11
98
Skyddszoner
Villkor kap. 9
Avdrag
Upprepat fel
Annan gröda
6 §
100 % av ersättningen för
arealen där felet finns.
Hävning av skiftet där felet
finns.
Annan gröda
7 §
100 % av ersättningen för
arealen där felet finns.
Hävning av skiftet där felet
finns.
Skötselvillkor/basvillkor
8 § p.1 Ingen användning av
växtskyddsmedel
100 % av ersättningen för
skiftet.
Hävning av åtagandet.
Skötselvillkor/basvillkor
8 § p.2 Ingen gödsling
100 % av ersättningen för
skiftet.
Hävning av åtagandet.
Skötselvillkor
9 § Skörd innan 30 juni och
föra bort skörd
50 % av ersättningen för
arealen där felet finns.
Hävning av skiftet där felet
finns.
Skötselvillkor
10 § Skadad skyddszon
50 % av ersättningen för
arealen där felet finns.
Hävning av skiftet där felet
finns.
Skötselvillkor/basvillkor
11 § Skyddszon får inte brytas
100 % av ersättningen för
skiftet.
Hävning av åtagandet.
Skötselvillkor/basvillkor
12 § Tillåten tidpunkt för
brytning sista året
100 % av ersättningen för
skiftet.
-
Särskilt skyddszon mot
vattendrag
Basvillkor
14 § Statens jordbruksverks
föreskrifter (SJVFS 2014:41)
om direktstöd
Åkermark inom känsliga
områden med viss lutning ska
vara bevuxen viss period.
100 % av ersättningen för
skiftet.
Hävning av åtagandet.
Hotade husdjursraser
Villkor kap. 10
Avdrag
Upprepat fel
Skötselvillkor
1 § Härstamningskontroll
1000 kr per härstamningskontroll
Åtagandet ska hävas.
Skötselvillkor
2 § Krav på ansökan om
utbetalning på 50 %
I de fall lantbrukaren har sökt
utbetalning för mindre än 50 % av
åtagandet ska avdraget vara 100 %.
Hävning av åtagandet.
Skötselvillkor/basvillkor
3 § Individmärkning
Ingen ersättning för djuret samt en
minskning som motsvarar
ersättningen för djuret.
Skötselvillkor
4 § Betäckning och seminering
med renrasiga djur
Ingen ersättning för djuret samt en
minskning som motsvarar
ersättningen för djuret.
Skötselvillkor
5 § Djur får inte vara kastrerade
Ingen ersättning för djuret samt en
minskning som motsvarar
ersättningen för djuret.
![](https://lagen.nu/sjvfs/2016:11/sid99.png)
SJVFS 2016:11
99
Ersättning för omställning till ekologisk produktion och ersättning till ekologisk
produktion
Villkor 11 kap. samt
landsbygdsförordningen
Avdrag
Allvarligt fel
Skötselvillkor:
9 kap. 7 § förordningen
(2015:406) om stöd för
landsbygdsutvecklingsåtgärder
100 % av ersättningen ska
dras av från den yta
villkorsfelet finns på.
Vid stor omfattning ska
åtagandet hävas.
Skötselvillkor:
7-8 §§.
50 % av ersättningen ska dras
av från den yta villkorsfelet
finns på.
Vid stor omfattning ska
åtagandet hävas.
9-10 §§
100 % av ersättningen ska dras
av från den yta villkorsfelet
finns på.
-
Skötselvillkor:
11-12 §§
100 % avdrag för arealen där
felet finns. Det ska däremot
inte bli någon arealsanktion
under förutsättning att marken
är godkänd jordbruksmark.
-
Skötselvillkor:
15 §
Hävning av djuråtagandet
Obetydlig
omfattning
Mindre omfattning
Större omfattning
Villkor rådets
förordning (EG)
nr 834/2007 51 samt
kommissionens
förordning (EG)
nr 889/2008 52 för
djurhållning och
växtodling
-Fel som omfattar
högst tre djur.
- Fel som har mycket
liten betydelse för
syftet med
ersättningsformen.
-Fel som varken är
obetydliga eller större
fel.
-Fel som har stor
betydelse för syftet
med ersättnings-
formen.
Avdrag i procent av ersättningen för marken som omfattas.
Villkor för växtodling:
Artikel 9,11,12,16,17 i
rådets förordning (EG)
nr 834/2007 samt
artiklarna 3-6, 37, 40,
45, 47, 63-69 och 70-73
i kommissionens
förordning (EG)
nr 889/2008
(Om villkoret avser ett
allvarligt fel eller rör
dokumentationskrav ska
påföljden bedömas efter
skalorna nedan under
”Allvarligt fel” samt
”Dokumentationskrav”).
5
25
50
Avdrag i procent av ersättningen för djurslaget.
Villkor för
djurhållning:
5
25
50
51
EUT L 189, 20.7.2007, s 1 (Celex32007R0834).
52
EUT L 250, 18.9.2008, s 1 (Celex32008R0889).
![](https://lagen.nu/sjvfs/2016:11/sid100.png)
SJVFS 2016:11
100
Artikel 9,10,11,14,16,19
i rådets förordning (EG)
nr 834/2007 samt artikel
7-24, 37, 38, 39, 40, 42,
43, 46, 47, 63-69, 74-
77, 79 kommissionens
förordning (EG)
nr 889/2008.
(Om villkoret avser ett
allvarligt fel eller rör
dokumentationskrav ska
påföljden bedömas efter
skalorna nedan under
”Allvarligt fel” samt
”Dokumentationskrav”).
Allvarliga fel
Obetydlig omfattning Större omfattning än obetydlig
Skötselvillkor:
Djurens skötsel, artikel
14 i rådets förordning
(EG) nr 834/2007,
artikel 10,11 och 24
kommissionens
förordning (EG)
nr 889/2008.
1 000 kr, med
obetydlig omfattning
avses i detta fall
enstaka djur.
Hävning av djuråtagandet
Skötselvillkor:
Kemiskt betat utsäde,
artikel 45.2
kommissionens
förordning (EG)
nr 889/2008.
1 000 kr
Hävning av djur- och växtåtagandet.
Skötselvillkor:
Använt kemiskt
växtskyddsmedel,
artikel 12 g i rådets
förordning(EG)
nr 834/2007; artikel 12
h rådets förordning
(EG) nr 834/2007;
artikel 16.1 a i rådets
förordning (EG) nr
834/2007; artikel 5.1
kommissionens
förordning (EU)
nr 889/2008. Bilaga II
kommissionens
förordning (EG)
nr 889/2008).
För ogräsmedel gäller:
artikel 12 g, 12 h, 16.
1a, 16. 2c i rådets
förordning (EG)
nr 834/2007.
1 000 kr
Hävning av djur- och växtåtagandet.
Basvillkor:
Bilaga 3, rådets direktiv
91/676/EEG53,
19 a§ Statens
jordbruksverks
50 % av ersättningen
år 1
100 % av ersättningen
år 2
År 3: Hävning av djur- och växtåtagandet
53
EGT L375 31.12.1991 s.1-8 (Celex31991L0676).
![](https://lagen.nu/sjvfs/2016:11/sid101.png)
SJVFS 2016:11
101
föreskrifter och
allmänna råd
(SJVFS 2004:62) om
miljöhänsyn i
jordbruket vad avser
växtnäring.
Basvillkor:
Artiklarna 3-5 rådets
direktiv 96/22/EG om
förbud mot användning
av vissa ämnen med
hormonell och
tyreostatisk verkan54.
Avdrag för den/de
djur som berörs.
Hävning av djuråtagandet
Basvillkor:
Bilaga 1 punkt 1 rådets
direktiv 98/58/EG55
Avdrag för den/de
djur som berörs.
Hävning av djuråtagandet
Basvillkor:
Bilaga 1, punkt 4.rådets
direktiv 98/58/EG,
Avdrag för den/de
djur som berörs.
Hävning av djuråtagandet
Basvillkor:
5 kap. Statens
jordbruksverks
föreskrifter
(SJVFS 2013:41) om
operativa ingrepp samt
skyldigheter för
djurhållare och personal
inom djurens hälso-
och sjukvård.
Avdrag för den/de
djur som berörs.
Hävning av djuråtagandet
Basvillkor:
Bilaga 1, punkt 5.rådets
direktiv 98/58/EG
Avdrag för den/de
djur som berörs.
Hävning av djuråtagandet
Basvillkor:
6 kap. 19 § i Statens
jordbruksverks
föreskrifter
(SJVFS 2010:15) om
djurhållning i
lantbruket.
Avdrag för den/de
djur som berörs.
Hävning av djuråtagandet
Basvillkor:
Statens jordbruksverks
föreskrifter
(SJVFS 2010:15) om
djurhållning i
lantbruket, för utrymme
inomhus och utomhus.
Avdrag för den/de
djur som berörs.
Hävning av djuråtagandet
Basvillkor:
1 kap 19 och 24 §§
Statens jordbruksverks
föreskrifter
(SJVFS 2010:15) om
djurhållning i
lantbruket.
Avdrag för den/de
djur som berörs.
Hävning av djuråtagandet
54
EGT L 125, 23.5.1996, s. 3-9 (Celex31996L0022).
55
EGT L 221, 8.8.1998, s. 23-27 (Celex31998L0058).
![](https://lagen.nu/sjvfs/2016:11/sid102.png)
SJVFS 2016:11
102
Dokumentationskrav enligt artikel 63-68 (i tillämpliga delar), artikel 70-73 samt artikel 74-77
och 79 i kommissionens förordning (EG) nr 889/2008 56 . Dokumentationskrav kopplade till
basvillkoren ovan ska inte bedömas enligt denna tabell.
Omfattning av fel på dokumentation och
stödjande handlingar
Avdrag i procent av ersättningen eller högsta
belopp
-
Mer än två enskilda uppgifter saknas
som inte är avgörande för att kunna
kontrollera att villkor är uppfyllda.
-
Högst två enskilda uppgifter saknas,
som båda är avgörande för att kunna
kontrollera att villkor är uppfyllda
5 % eller högst 5 000 kr
-
Tre eller fler enskilda uppgifter saknas
som alla är avgörande för att kunna
kontrollera att villkor är uppfyllda.
10 % eller högst 10 000 kr
-
Lantbrukaren har inte aktivt
dokumenterat någon uppgift utan kan
enbart visa stödjande handlingar.
Dessutom saknas tre eller fler enskilda
uppgifter som alla är avgörande för att
kunna kontrollera att villkor är
uppfyllda.
25 %. Upprepat fel ger hävning av åtagandet.
Kompensationsstödet
Villkor kap. 12
Avdrag
Skötselvillkor
1 §
100 % av stödet för arealen där felet finns.
Skötselvillkor
2 §
100 % av stödet för arealen där felet finns.
Skötselvillkor
3 §
100 % av stödet för arealen där felet finns.
Villkor för undantag
3 a §
Inget avdrag men grödan betraktas som annan gröda och
räknas som grovfodergröda vid beräkning av djurtäthet.
Skötselvillkor
4 § första stycket
100 % av stödet för arealen där felet finns.
Villkor för vallgräs och baljväxter
4 § andra stycket
Inget avdrag men grödan betraktas som annan gröda och
räknas som grovfodergröda vid beräkning av djurtäthet.
Skötselvillkor
5 §
100 % av stödet för arealen där felet finns.
Skötselvillkor
5 a §
100 % av stödet för arealen där felet finns.
En sorts gröda samt avtal
5 b §
Inget avdrag men grödan betraktas som vall och räknas
som grovfodergröda vid beräkning av djurtäthet.
Skötselvillkor
5 d §
100 % av stödet för arealen där felet finns.
Skyddszon i åtagande
5 e §
Inget avdrag men grödan betraktas som vall och räknas
som grovfodergröda vid beräkning av djurtäthet.
Dokumentation finns
5 f §
Inget avdrag, men grödan betraktas som annan gröda
och räknas som grovfodergröda vid beräkning av
djurtäthet.
Villkor förordningen ( 2015:406 )
om
stöd
för
landsbygdsutvecklingsåtgärder
Avdrag
56
EUT L 250, 18.9.2008, s 1 (Celex32008R0889).
![](https://lagen.nu/sjvfs/2016:11/sid103.png)
SJVFS 2016:11
103
Villkor om deklaration av all
grovfoderareal
10 kap. 5 § andra stycket
Inget
avdrag
men
vid
underdeklaration
av
grovfoderareal räknas arealen som grovfodergröda vid
beräkning av djurtäthet.
Extra djuromsorg för får
Villkor kap. 13
Avdrag
Upprepat fel
Skötselvillkor
5 §Produktionsplan
60 kr per får i åtagandet
Skötselvillkor
7 § Foderinventering senast
den 1 november
20 kr per får i åtagandet
Skötselvillkor
8 § Foderanalys
40 kr per får i åtagandet
Skötselvillkor
9 § Beräkning av foderstat
80 kr per får i åtagandet
Skötselvillkor
10 § Hullbedömning
82 kr per får som omfattas av felet.
Skötselvillkor
11 § Klippning av får
58 kr per får som omfattas av felet.
Skötselvillkor
12 § Mottagningsrutiner för
nya får
82 kr per får som omfattas av felet.
Extra djuromsorg för suggor
Villkor kap. 14
Avdrag
Upprepat fel
Skötselvillkor
5 § Analys av foder
200 kr per sugga i
åtagandet
Skötselvillkor
6 § Hullbedömning
194 kr per sugga som
omfattas av felet.
Skötselvillkor
7 § Uppföljning av
utfodring
632 kr per sugga som
omfattas av felet.
Skötselvillkor
8 §
Produktionsuppföljning-
antal
200 kr per sugga i
åtagandet
Skötselvillkor
8 §
Produktionsuppföljning-
innehåll
För varje gjord
produktionsuppföljning
som inte omfattar minst 4
punkter ska varje saknad
punkt ge ett avdrag om 20
kr per sugga i åtagandet
![](https://lagen.nu/sjvfs/2016:11/sid104.png)
SJVFS 2016:11
104
Utökad klövhälsovård för mjölkkor
Villkor kap. 15
Avdrag
Upprepat fel
Skötselvillkor
3 § Verkning två gånger
Vid avvikelser på högst
20 % av besättningen är
avdraget ersättningen för
mjölkkon. För avvikelser
över 20 % ska avdraget
vara 368 kr per mjölkko
som inte uppfyller
villkoret.
Skötselvillkor
5 § Klövhälsoplan
50 kr per mjölkko i
åtagandet
Hävning av åtagandet.
(SJVFS 2016:6).
![](https://lagen.nu/sjvfs/2016:11/sid105.png)
SJVFS 2016:11
105
Bilaga 4
Kombinationer av markklasser och allmän/särskild skötsel i åtagande för
betesmarker och slåtterängar
Typ av betesmark och
slåtteräng
Markklass
Allmän
skötsel
Särskild
skötsel
Betesmark
Ingen fastställd markklass
X
Betesmark
Betesmarker och slåtterängar
med allmänna värden
X
Betesmark
Betesmarker med särskilda
värden
X
X
Slåtteräng
Ingen fastställd markklass
X
Slåtteräng
Betesmarker och slåtterängar
med allmänna värden
X
Slåtteräng
Slåtterängar med särskilda
värden
X
X
Alvarbete
Alvarbete
X
Skogsbete
Skogsbete
X
Mosaikbetesmark
Mosaikbetesmarker
X
Gräsfattig mark
Gräsfattiga marker
X
![](https://lagen.nu/sjvfs/2016:11/sid106.png)
SJVFS 2016:11
106
Bilaga 5
Kombinationer av komplementen i betesmarker och slåtterängar
Komplement
Markklass
Lie-
slåtter
Lövtäkt Efterbete Höhant-
ering
Bränning Svårtillgängliga
platser
Betesmarker med
särskilda värden
-
+
-
-
+
+
Slåtterängar med
särskilda värden
+
+
+
+
+
+
Alvarbete
-
-
-
-
-
+
Skogsbete
-
-
-
-
-
+
Mosaikbetesmark
er
-
+
-
-
+
+
Gräsfattiga
marker
-
+
-
-
-
+
+ går att kombinera på samma mark
- går inte att kombinera på samma mark
![](https://lagen.nu/sjvfs/2016:11/sid107.png)
SJVFS 2016:11
107
Bilaga 6
Definitioner av värdefulla landskapselement
Utöver vad som för varje enskilt värdefullt landskapselement redovisas nedan gäller
även att de till väsentlig del ska ha tillkommit före den storskaliga mekaniseringen av
jordbruket, d.v.s. före 1940.
Värdefullt
landskapselement
Definition
Allé
Anläggning av minst 5 träd ursprungligen planterade längs en
väg. Anläggningen kan vara enkel eller dubbelsidig.
I en allé ingår de träd som planterats i restaureringssyfte efter
det att åtagandet ingåtts.
Brunn, källa
Brunn eller vattenkälla, eventuellt med ursprunglig
konstruktion av trä eller sten.
Byggnadsgrund
Byggnadsgrund eller byggnad utan fungerande tak som hör
samman med tidigare markanvändning/hushållning. Grunden
består av en eller flera tydliga grund- eller hörnstenar samt
eventuellt spismursröse. Marken innanför grundens ytterväggar
inkluderas. Vid bedömning av pro rata får byggnadsgrunden
vara högst 200 kvadratmeter stor.
Fornlämnings-
lokal
Fasta fornlämningar ovan jord, enligt Kulturmiljölagen
(1988:950), med kringliggande skydds- eller
fornlämningsområde.
Fägata
Drivningsväg för boskap mellan gården eller byn och
betesmarken, omgiven av stenmurar eller trägärdsgårdar.
Gärdsgård av trä
Gärdsgård uppförd i syfte att hägna in eller stänga ute boskap.
Hägnaden är uppförd i traditionell konstruktion av trä till
exempel bestående av störar, gärdsel/slanor och hank, vidja
eller ståltråd.
Hamlat träd
Träd präglat av kontinuerlig lövtäkt eller möjligt att återuppta i
hamling.
Som ett hamlat träd räknas även de träd som planterats i
restaureringssyfte efter det att du har ingått ett åtagande.
Odlingsröse,
stentipp
Odlingssten samlad i rösen eller tippar.
Stenmur
Murarna är uppförda i syfte att hägna in eller stänga ute boskap
eller att avgränsa brukningsenheter. Muren är ursprungligen
upplagd med huvudsakligen flera skikt sten.
Öppet dike
Öppet, i huvudsak anlagt, dike för dränering. Diket ska vara
vattenförande någon del av året.
Överlopps-
byggnad
Byggnad som hör samman med tidigare markanvändning eller
hushållning. Byggnaden ska ha ett fungerande permanent tak
och i övrigt autentiskt utseende på utsidan. Byggnader som
används för boende eller som är viktig för företags produktion
räknas inte som en överloppsbyggnad.
![](https://lagen.nu/sjvfs/2016:11/sid108.png)
SJVFS 2016:11
108
Bilaga 7
Kombinationer åtaganden i programperiod 2014-2020 med vissa insatser
inom Utvald miljö i programperiod 2007-2013
Möjliga kombinationer åtagande i programperiod 2014-2020 med miljöersättning för
naturfrämjande insatser på åkermark eller för att minska växtnäringsläckage från
åkermark samt skötsel av landskapselement med särskilda värden inom Utvald miljö
i programperiod 2007-2013.
Ersättningsformer i programperiod 2014-2020 finns i kolumnen till vänster och
ersättningarna i programperiod 2007-2013 i översta raden.
Naturfrämjande insatser på åkermark eller för
att minska växtnäringsläckage från åkermark
Natur- och
kulturmiljöer i
odlingslandskape
t
Bevarande av
hotade
åkerogräs
Mångfalds-
träda
Fågel-
åker
Anpassade
skyddszoner
Skötsel av land-
skapselement
med särskilda
värden
Betesmarker och slåtterängar
-
-
-
-
-
Fäbodar
-
-
-
-
-
Restaurering av betesmarker och
slåtterängar
-
-
-
-
-
Vallodling
-
-
-
-
+
Skötsel av våtmarker och dammar
-
-
-
-
-
Minskat kväveläckage
+
-
-
-
+
Skyddszoner
-
-
-
-
+
Traditionell odling av bruna bönor
-
-
+
-
+
Omställning till ekologisk produktion
- växt
-*
-*
-*
-*
+
Ekologisk produktion
-*
-*
-*
-*
+
+ Du kan få utbetalning för båda åtgärderna på samma mark
- Du kan inte få utbetalning för båda åtgärderna på samma mark
-* Du kan inte få utbetalning för båda åtgärderna på samma mark, du kan kombinera
med åtagande för certifierad ekologisk produktion eller kretsloppsinriktad produktion
på marken
![](https://lagen.nu/sjvfs/2016:11/sid109.png)
SJVFS 2016:11
109
Bilaga 8
Hullbedömning på får
Hullpoäng 1
Tvärutskottens ändar är endast täckta av hud. Det är mycket lätt att
få in fingrarna mellan och under tvärutskotten. Ryggmuskeln är
liten och tunn. Kotkropparna känns genom muskeln. Alla
tornutskott känns tydligt under skinnet och spetsen går att hålla i
med fingrarna.
Hullpoäng 2
Tvärutskottens ändar är avrundade och täckta med muskler under
huden. Det är lätt att komma in mellan och under tvärutskotten
med fingrarna. Ryggmuskeln är tydlig och känns konkav.
Tornutskotten är täckta av ett tunt muskellager.
Hullpoäng 3
Tvärutskottens ändar är väl avrundade och täckta med ett
ordentligt muskel- och fettlager. Det går inte att få in fingrarna
mellan utskotten men det går att känna varje individuellt utskott.
Ryggmuskeln är fylld, täckt med ett fettlager och känns som en rak
eller något konvex yta mellan tornutskott och tvärutskott.
Tornutskotten är täckta med muskulatur men går att känna.
Hullpoäng 4
Tvärutskottens ändar är så täckta av muskler och fett att de är svåra
att känna. Det är svårt att få in fingrarna under tvärutskotten.
Muskulaturen är tydligt konvex och täckt av fett. Tornutskotten är
täckta med muskulatur men går fortfarande att känna.
Hullpoäng 5
Tvärutskotten är så täckta av muskler och fett att de inte känns. Det
går inte att få in fingrarna under tvärutskotten. Muskulaturen är
täckt av ett tjockt fettlager och högre än tornutskotten. Ryggen
känns platt under handen. Ibland bildas en ränna i mittlinjen på
ryggen mellan musklerna. Tornutskotten känns inte alls eller kan
anas med kraftigare tryck med handen.
(SJVFS 2016:6).
![](https://lagen.nu/sjvfs/2016:11/sid110.png)
SJVFS 2016:11
110
Bilaga 9
Hullbedömning på suggor
Klass 1
Mager: Revben, ryggrad och höfter framträder tydligt.
Späckmått <10mm
Klass 2
Tunn: Revben, ryggrad och höfter känns vid lätt tryck.
Späckmått ca 14 mm
Klass 3
Medel: Revben, ryggrad och höfter känns vid hårt tryck.
Späckmått ca 17 mm
Klass 4
Fet: Revben, ryggrad och höfter känns inte. Späckmått >
20 mm
(SJVFS 2016:6)