SJVFS 2011:1
Föreskrifter om ändring i Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 2007:42) om kompensationsbidrag, miljöersättningar och miljöinvesteringar
![](https://lagen.nu/sjvfs/2011:1/sid1.png)
Statens jordbruksverks
författningssamling
Statens jordbruksverk
551 82 Jönköping, tel: 036-15 50 00
telefax: 036-19 05 46
ISSN 1102-0970
SJVFS 2011:1
Föreskrifter om ändring i Statens jordbruksverks
föreskrifter (SJVFS 2007:42) om kompensations-
bidrag, miljöersättningar och miljöinvesteringar;
Utkom från trycket
den 18 januari 2011
Omtryck
beslutade den 13 januari 2011.
Statens jordbruksverk föreskriver, med stöd av 1 kap. 30 § förordningen (2007:481)
om stöd för landsbygdsutvecklingsåtgärder och efter samråd med Sametinget,
Skogsstyrelsen, länsstyrelsen och de organisationer som har representanter i
övervakningskommittén i fråga om verkets föreskrifter (SJVFS 2007:42) om
kompensationsbidrag, miljöersättningar och miljöinvesteringar1
dels att 1 kap. 11 och 12 §§ och 5 kap. 5 och 75 §§ ska upphöra att gälla,
dels att 1 kap. 2 och 16 §§, 3 kap. 40 §, 5 kap. 36, 38, 43 - 44, 52 - 53, 68, 73, 77, 83,
85, 94, 101 och 115 §§, 6 kap. 9, 18 - 19, 51, 57 och 65 §§ samt bilaga 1, 3 och 4 ska ha
följande lydelse,
dels att det i föreskrifterna ska införas en ny bilaga, bilaga 6, av följande lydelse.
Författningen kommer därför att ha följande lydelse från och med den dag då denna
författning träder i kraft.
INNEHÅLLSFÖRTECKNING
1 kap.
GEMENSAMMA BESTÄMMELSER
1 §
Ersättningsformer
2 §
Definitioner
3-7 a §§
Tvärvillkor
8-14 a §§
Åtagandeperioden
8 a §
När får miljöersättning beviljas efter miljöinvestering?
9 §
Krav för godkännande av åtagande
10 §
Hur får åtaganden kombineras?
11-12
§§
När och hur får ett åtagande från föregående
programperiod avslutas?
13 §
Hur får anpassning av ett befintligt åtagande göras?
14 §
Hur får utökning av ett befintligt åtagande göras?
14 a §
Vilket åtagande styr åtagandeperioden?
15-19 §§
Utbetalning
15-17 §§
Vilka grundvillkor finns för beviljande av utbetalning?
18-19 §§
Hur får utbetalningar kombineras?
20 §
Undantag
1 Författningen senast omtryckt SJVFS 2010:13.
![](https://lagen.nu/sjvfs/2011:1/sid2.png)
SJVFS 2011:1
21-22
§§
Övriga regleringar för kompensationsbidrag, miljöersättningar och
miljöinvesteringar
2 kap.
KOMPENSATIONSBIDRAG
1-13 §§
Vilka villkor finns?
1
§
Vallodling
2-3 §§
Betesmark och slåtteräng
4-5§
Spannmål och potatis
6
§
Sambete
7-8 §§
Hur ska ersättning beräknas för företag med mark inom
flera stödområden?
9-10 §§
Vilka är kraven på djurhållning och redovisning av djur?
11 §
Hur får ersättningberättigande tackor och getter bytas ut?
12-13 §
Hur beräknas antalet nötkreatur?
3
kap.
BEVARANDE AV ODLINGSLANDSKAPETS BIOLOGISKA
MÅNGFALD OCH KULTURMILJÖVÄRDEN
1-19 §§
Betesmarker och slåtterängar
1-2 §§
Vad kan man få ersättning för?
3 §
Vad gäller för sambete?
4-5 §§
Vilka förbud finns?
6-7 §§
Betesmarker, slåtterängar, skogsbeten och alvarbeten
6-7
§
Vilken
skötsel
krävs
för ersättning för betesmarker,
slåtterängar, skogsbete och alvarbete?
8-11 §§
Betesmarker och slåtterängar med särskilda värden
8 §
Vilka betermarker och slåtterängar kan få ersättning för
särskilda värden?
9 §
Vilken särskild skötsel krävs för ersättning för betesmarker
och slåtterängar med särskilda värden?
10-11
§§
Vilka
kompletterande
insatser finns för betesmarker och
slåtterängar med särskilda värden?
12-13 §§
Alvarbete och skogsbete
13 §
Vilken skötsel krävs för alvarbete och skogsbete?
14-19 §§
Fäbodar
14-15 §§
Vad kan man få ersättning för?
16-19 §§
Vilken skötsel krävs för fäbodbete?
20-25 §§
Natur- och kulturmiljöer i odlingslandskapet
20-21 b §§
Vad kan man få ersättning för?
22 §
Vilken skötsel krävs?
23 §
Vad får länsstyrelsen besluta om?
24-25 §§
Vilka förbud finns?
2
![](https://lagen.nu/sjvfs/2011:1/sid3.png)
SJVFS 2011:1
26-39 §§
Hotade husdjursraser
26 §
Vilka raser kan man få ersättning för?
27-31 a §§
Vilka är kraven för renrasighet?
32-34
§§
Anslutning och rapportering till härstamnings- och
hälsokontroll
35 §
Vilka är ålderskraven för får, getter och svin?
36 §
Hur lång är hållandeperioden för får, getter och svin?
37 §
Hur får ersättningsberättigande får, getter och svin bytas
ut?
38-39 §§
Hur beräknas antalet nötkreatur?
40 §
Stöd till rasbevarande husdjursföreningar
4 kap.
VALLODLING
1 §
Vad kan man få grundersättning för?
2 §
Vilka villkor finns för grundersättning?
3 §
Vad kan man få tilläggsersättning för?
4-5 §§
Hur ska tilläggsersättning beräknas för företag med slåtter-
och betesvall inom flera områden inom vilka
tilläggsersättning lämnas?
6-7 §§
Vilka är kraven på djurhållning och redovisning av djur?
8 §
Hur får ersättningsberättigande tackor och getter bytas ut?
9-10 §§
Hur beräknas antalet nötkreatur?
5 kap.
MILJÖANPASSAT JORDBRUK
1-64 §§
Certifierad ekologisk produktion eller kretsloppsinriktad produktion
1-6 §§
Allmänna regler för växtodling och djurhållning
2-5 §§
Vilka krav finns för att få ersättning för certifierad ekologisk
produktion?
6 §
Kontroll
7-21 §§ Regler för odling
10 §
Vilka uppgifter om växtodling ska dokumenteras?
11 §
Hur ska jordbrukaren göra för att bibehålla eller höja
markens bördighet?
12 §
Vilka gödsel- och jordförbättringsmedel får användas?
13 §
Preparat för jordförbättring och kompostering
14 §
Hur ska växtskyddsproblem förebyggas och åtgärdas?
15 §
Vilka förökningsmaterial ska användas?
16 §
Vilka särskilda villkor finns för hampa?
17 §
Vilka särskilda villkor finns för frövall?
18-21 §§
Vilka särskilda villkor finns för frukt- och bärodling?
22-64 §§ Regler för djurhållning
22-23 §§
Vilket är det minsta antal djur som krävs för att uppfylla
djuråtagandet?
3
![](https://lagen.nu/sjvfs/2011:1/sid4.png)
SJVFS 2011:1
24 §
Undantag från djurregler första halvåret
25-26 §§
Hur redovisas tackor, getter och suggor i ansökan om
utbetalning?
27 §
Hur får ersättningsberättigande tackor, getter och suggor
bytas ut?
28-29 §§
Hur beräknas antalet nötkreatur?
30 §
Hur redovisas och beräknas slaktsvin?
31 §
Hur redovisas och beräknas värphöns och slaktkycklingar?
32 §
Hur många värphöns och slaktkycklingar behövs för att få
utbetalning?
33 §
Vilken dokumentation ska finnas om djurhållningen?
34 §
Vad gäller vid parallellhållning?
35-36 §§
Vilka krav ställs på djur som förs in i besättningen?
37-38 §
I vilka undantagsfall får djur hållas bundna?
39-41 §§
Vilka krav finns för byggnader?
42-44 §§
När ska idisslare ha tillgång till bete och utevistelse?
45 §
Hur ska kalvar, lamm, killingar och smågrisar utfodras?
46 §
Hur ska kalvar hållas?
47-49 §§
Hur ska grisar hållas?
50-52 §§
Vilka särskilda regler gäller för fjäderfän?
53-59 §§
Vilka krav ställs på djurens foder?
60-61 §§
Fodertillsatser och foderråvaror
62-63
§§
Vilka regler gäller för hälsovård och användning av
läkemedel?
64 §
Vad gäller för fortplantning?
65-74 §
Minskat kväveläckage
65 §
Vad krävs för att man ska få ersättning?
66-72 §§ Fånggröda
66-69 §§
Vilka krav finns på sådd och etablering av fånggröda?
70 §
När får fånggrödan brytas?
71 §
Hur får fånggrödan användas?
72 §
Hur får gödselmedel och kemiska växtskyddsmedel spridas?
73-74 §§ Vårbearbetning
73 §
Vad kan man få ersättning för?
74 §
Hur får gödselmedel och kemiska växtskyddsmedel spridas?
75-80 §§
Skötsel av våtmarker
76 §
Vad kan man få ersättning för?
77 §
Förundersökning, slutbesiktning och specifika villkor för
åtagandet
78-80 §§
Vilka generella villkor gäller?
81-87 §§
Skyddszoner
81-83 §§
Vilka krav finns på anläggning av en skyddszon?
84-87 §§
Vilka krav finns på skyddszonen?
4
![](https://lagen.nu/sjvfs/2011:1/sid5.png)
SJVFS 2011:1
88-92 §§
Traditionell odling av bruna bönor
88 §
Vilken mark ingår i åtagandet och hur ska den skötas?
89-91 §§
Vad gäller för växtskyddsmedel och växtnäring?
92 §
Vad gäller för jordbearbetning och bekämpning av ogräs?
93-115 §§
Miljöskyddsåtgärder
93 §
Vem är berättigad till ersättning?
94 §
Vilka arealer är ersättningsberättigande?
95-96 §§
Vad gäller för växtodlingsplanen?
97-99 §§
Vilka krav ställs på växtnäringsbalansen?
100-101 §§
Vilka krav ställs för markkarteringen?
102-103
§§
Vad gäller för fastställandet av kväveinnehållet i
flytgödseln?
104-107 §§
Vilka krav ställs på påfyllnings- och rengöringsplatsen?
108-109 §§
Vad gäller för funktionstest av sprutor?
110 §
Vilka krav ställs på dokumentation av bekämpningsbehovet?
111-112 §§
Vilka krav ställs på kontrollrutor?
113-114 §§
Vad gäller för obesprutade kantzoner?
115 §
Vad gäller allmänt för ersättningsformen?
6 kap. UTVALD MILJÖ
2-49 §§
Regionala skötselinsatser
2-19 g §§
Naturfrämjande insatser på åkermark eller för att minska
växtnäringsläckage från åkermark
3-7 §§
Bevarande av hotade åkerogräs
6-7 §§
Vilken skötsel krävs?
8-14
§§
Mångfaldsträda
12-14
Vilken skötsel krävs?
15-19
§§
Fågelåker
18-19 §§
Vilken skötsel krävs?
19 a-19 g §§
Anpassade skyddszoner
19 e-19 g §§
Vilken skötsel krävs?
20-45 §§
Komplement till miljöersättning för betesmarker och
slåtterängar
20-32 §§
Regionala markklasser
23-29
§§
Restaurering av betesmarker och slåtterängar
23-24 §§
Vad kan man få ersättning för?
25-29 §§
Vilka krav ställs för att få ersättning?
30-32
§§
Mosaikbetesmarker och andra gräsfattiga marker
30 §
Vad kan man få ersättning för?
31-32 §§
Vilken skötsel krävs?
33-45
§§
Regionala kompletterande insatser
33-37
§§
Särskild skötsel av fäbodbete
33-34 §§
Vad kan man få ersättning för?
35-37 §§
Vilken skötsel krävs?
38-40
§§
Särskild höhantering på slåtteräng
5
![](https://lagen.nu/sjvfs/2011:1/sid6.png)
SJVFS 2011:1
38 §
Vad kan man få ersättning för?
39-40 §§
Vilken skötsel krävs?
41-43
§§
Bränning
41 §
Vad kan man få ersättning för?
42-43 §§
Vilken skötsel krävs?
44-45
§§
Bete och slåtter på svårtillgängliga platser
44 §
Vad kan man få ersättning för?
45 §
Vilken skötsel krävs?
46-49 §§
Komplement till miljöersättningen för natur- och
kulturmiljöer i odlingslandskapet
46-49 §§
Regionala kompletterande insatser
46-49 §§
Skötsel av landskapselement med särskilda värden
50-82 §§
Miljöinvesteringar
55-69 §§
Miljöinvestering enligt faktiska kostnader
55 §
Vilka kostnader är stödberättigande?
56-56 a §§
Eget arbete
57-58 §§
Hur betalas ersättningen ut?
59-62
§§
Restaurering av betesmarker och slåtterängar
59-61 §§
Vad kan man få ersättning för?
62 §
Vilka förbud finns?
62 a-65 §§
Anläggning och restaurering av våtmarker
64
§
Villkor
65 §
Ersättningsbelopp
65 a-65 e §§
Damm som samlar fosfor
65 b-65 c §§
Villkor
65 d §
Vilka förbud finns?
65 e §
Ersättningsbelopp
66-67
§§
Specialinsatser för landskapets natur- och
kulturmiljövärden
67
§
Villkor
68-69
§§
Markförbättrande insatser i renskötselområdet
69
§
Villkor
70-82 §§ Miljöinvestering med fast ersättning
70-72 §§
Återuppbyggnad, återskapande och restaurering av
landskapselement
70-71 §§
Villkor
72 §
Vad kan man få ersättning för?
73-74
§§
Restaurering av byggnader vid samevisten i
renskötselområdet
75-76
§§
Restaurering av bevarandevärda eller svårbrukade
åkermarker
76
§
Villkor
77
§
Rensning av våtmark
78-79
§§
Reglerbar dränering
80-82 §§
Stängsel mot rovdjur
6
![](https://lagen.nu/sjvfs/2011:1/sid7.png)
SJVFS 2011:1
81-82
§§
Villkor
Bilaga 1
Definitioner av ersättningsberättigande värdefulla landskapselement
Bilaga 2
Skötselåtgärder som krävs för vissa värdefulla landskapselement
Bilaga 3
Så här kan du kombinera miljöersättningar i det tidigare
programmet (2000-2006) med miljöersättningar i det nya
programmet (2007-2013)
Bilaga 4 Så här kan du kombinera naturfrämjande insatser på åkermark eller
för att minska växtnäringsläckage från åkermark och skötsel av
landskapselement med särskilda värden med andra miljöersättningar
på åkermark
Bilaga 5
Vilka kompletterande insatser kan beviljas för olika markklasser i
miljöersättningen betesmarker och slåtterängar (det nya programmet
2007 – 2013)?
Bilaga 6
Djurslag och raser för nationellt bevarande
7
![](https://lagen.nu/sjvfs/2011:1/sid8.png)
SJVFS 2011:1
1 kap.
GEMENSAMMA BESTÄMMELSER
Ersättningsformer
1 § Denna författning gäller följande former av ersättningar:
1. Kompensationsbidrag
2. Bevarande av odlingslandskapets biologiska mångfald och kulturmiljövärden:
a. Betesmarker och slåtterängar
b. Natur- och kulturmiljöer i odlingslandskapet
c. Hotade husdjursraser
d. Stöd till rasbevarande husdjursföreningar
3. Vallodling
4. Miljöanpassat
jordbruk:
a. Certifierad ekologisk produktion eller kretsloppsinriktad produktion som
avser certifierad ekologisk produktion och kretsloppsinriktad produktion enligt
2 kap26 och 27 §§ förordning (2007:481) om stöd för landsbygdsutvecklings-
åtgärder
b. Minskat kväveläckage
c. Skötsel av våtmarker
d.
Skyddszoner
e. Traditionell odling av bruna bönor
f.
Miljöskyddsåtgärder
5. Utvald miljö, som avser regionalt prioriterade ersättningar enligt 2 kap. 16 och
17 §§ förordning (2007:481) om stöd för landsbygdsutvecklingsåtgärder.
(SJVFS 2010:13)
Definitioner
2 § I denna författning förstås med
betesmark:
Ett jordbruksskifte som inte är lämpligt att plöja och som
används till bete, samt är bevuxet med gräs, örter eller ris
som är dugligt som foder. Begreppet betesmark omfattar
även mark som av länsstyrelsen fastställts som alvarbete på
Öland och Gotland, skogsbete eller fäbodbete. Mark i
renskötselområdet som huvudsakligen används till renbete
räknas inte som betesmark. Skog som inte är fastställt
skogsbete samt områden där åtgärder gjorts för att väsentligt
gynna trätillväxten räknas inte som betesmark.
För landskapselementen brunn, källa, byggnadsgrund på
maximalt 200 m2, fornlämningslokal, fägata, gärdsgård av
trä, jordvall, gropvall, odlingsröse, stentipp, stenmur, öppet
dike samt överloppsbyggnad på maximalt 200 m2 som
uppfyller definitionen i bilaga 1, får den del av
landskapselementen som ligger på betesmarken ingå i den
ersättningsberättigande arealen.
Inom ett skifte är ytor med likartad trädtäthet om minst 0,1
hektar, som innehåller mer än riktvärdet 60 träd per hektar,
inte ersättningsberättigade. Träd med stammar som utgår
från en gemensam yta på maximalt 1 kvadratmeter räknas
8
![](https://lagen.nu/sjvfs/2011:1/sid9.png)
SJVFS 2011:1
som ett träd. Träd med en stam som 1,3 meter över markytan
har en diameter som understiger 10 cm räknas inte. Döda
eller ringbarkade träd räknas inte.
Ytor större än 0,01 hektar där träd- och buskskikt är så
tätt att marken är svåråtkomlig för betesdjuren är inte
betesmark oavsett typ av vegetation. Ytor med naturliga
impediment större än 0,01 hektar är inte betesmark. Den
sammanlagda ytan med naturliga impediment och träd- och
buskskikt som är så tätt att marken är svåråtkomlig får inte
överstiga 5 % av arealen. Med naturliga impediment menas
naturligt förekommande sandområden, stenar och berg i
dagen.
Mark som av länsstyrelsen fastställts som betesmark med
särskilda värden, skogsbete, fäbodbete eller alvarbete räknas
som betesmark utan hinder av vad som anges i tredje och
fjärde stycket under denna definition. För mark som av
länsstyrelsen fastställts som betesmark med särskilda värden
eller skogsbete gäller att ytor med naturliga impediment
större än 0,1 hektar inte är betesmark eller skogsbete. Den
sammanlagda ytan med naturliga impediment får inte
överstiga 10 % av arealen.
Inom utvald miljö räknas även mark som av länsstyrelsen
fastställts som betesmark under restaurering samt
mosaikbetesmarker och andra gräsfattiga marker som
betesmark utan hinder av vad som anges i tredje och fjärde
stycket under denna definition.
Om det finns särskilda skäl får länsstyrelsen för enskilda
jordbruksskiften med särskilt höga naturvärden eller
kulturvärden knutna till odlingslandskapet besluta om
undantag från begränsningarna i fjärde stycket under denna
definition. Den areal som undantas ska skrivas in i en
åtagandeplan samt markeras som ersättningsberättigande
element.
betesperioden:
den period under året som nötkreatur för mjölkproduktion
ska hållas på bete enligt Statens jordbruksverks föreskrifter
och allmänna råd (SJVFS 2010:15) om djurhållning inom
lantbruket m.m.
brukningscentrum:
det block eller det närmast belägna blocket där de för
jordbruksföretagets drift viktigaste ekonomibyggnaderna är
belägna,
certifierad ekologisk
fodertillverkning, växtodling eller djurhållning, inklusive
produktion:
växtodling och djurhållning under karenstid, som
kontrolleras enligt reglerna i rådets förordning
(EG) nr 834/20072,
eget arbete
arbete som utförs av stödmottagaren, dennes make eller
maka, registrerad partner eller sambo, förälder, syskon eller
barn. Därutöver kan som eget arbete även räknas arbete som
2 EUT L 189, 20.7.2007, s. 1 (Celex 32007R0834).
9
![](https://lagen.nu/sjvfs/2011:1/sid10.png)
SJVFS 2011:1
utförs utan betalning av andra personer som direkt berörs av
miljöinvesteringen,
ekologisk djurhållning:
certifierad produktion som har godkänts av ett godkänt
kontrollorgan eller djur som hålls enligt villkoren för
miljöersättningarna för certifierad ekologisk produktion eller
kretsloppsinriktad produktion,
ekologiskt producerat
- foder från certifierad ekologisk produktion, även under
foder:
karenstid, som har godkänts av ett godkänt kontrollorgan
- foder från egen produktion framställt enligt villkoren för
miljöersättningarna för certifierad ekologisk produktion,
kretsloppsinriktad produktion, betesmarker och slåtterängar
eller våtmarker och småvatten
- foder som djuren betar på skogsmark eller egen betesmark
med gårdsstöd, under förutsättning att inga andra produkter
än de som är godkända för miljöersättningarna för certifierad
ekologisk produktion eller kretsloppsinriktad produktion
används på marken under stödåret.
-
foder som djuren betar på mark som ingår i andra
jordbrukares åtagande för certifierad ekologisk produktion,
kretsloppsinriktad produktion, betesmarker och slåtterängar
eller våtmarker och småvatten,
-
foder som djuren betar på betesmarker där 11
§
Jordbruksverkets föreskrifter (SJVFS 1999:119) om hänsyn
till natur- och kulturvärden i jordbruket och 15
§
Naturvårdsverkets föreskrifter (SNFS 1997:2) om spridning
av kemiska bekämpningsmedel tillämpas,
ekologisk odling:
certifierad ekologisk produktion eller odling enligt villkoren
för miljöersättningarna för certifierad ekologisk produktion
eller kretsloppsinriktad produktion,
ekologiskt odlat
förökningsmaterial som har godkänts av ett godkänt
förökningsmaterial:
kontrollorgan enligt reglerna för ekologisk produktion eller
förökningsmaterial från egen odling enligt villkoren för
miljöersättningarna för certifierad produktion eller
kretsloppsinriktad produktion,
extensiv boskapsskötsel: produktionssystem som inte är definierade som ”jordlös
husdjursskötsel”,
faktisk kostnad:
en kostnad som motsvaras av en reell utgift för ett projekt,
flerfäbodsystem:
system där djur flyttas mellan en huvudfäbod och en eller
flera kompletterande fäbodar under fäbodsäsongen,
fäbod i bruk:
fäbod som är godkänd av länsstyrelsen och som används till
fritt bete eller bete i storhägn med minst 1,5 djurenheter av
djurslagen nötkreatur, får och get. Därutöver får bete ske
med häst. Under fäbodsäsongen ska dessa djur vid fäboden
ha tillgång till minst 6 hektar fritt bete eller bete i storhägn.
Fäboden ska ha kvar inslag av traditionell bebyggelse och
den del som används för fäbodbruket får inte användas som
permanentbostad. Två eller flera besättningar som sköts
gemensamt inom ett fäbodområde berättigar till en fäbod i
bruk,
10
![](https://lagen.nu/sjvfs/2011:1/sid11.png)
SJVFS 2011:1
fäbodbete:
fritt bete eller bete i storhägn med djurslagen nötkreatur, får,
get, eller häst vid fäbod i bruk,
förna:
dött växtmaterial på marken som fortfarande har kvar sin
struktur och ännu inte brutits ner,
genbanksintyg:
intyg om identitet och renrasighet gemensamt utfärdat av för
rasen företrädande förening och av ägare till den
genbanksbesättning som djuret tillhör,
genbanksverksamhet:
en form av husdjurskontroll som är godkänd av
Jordbruksverket och som syftar till att säkerställa djurs
härstamning och renrasighet,
genetiskt modifierad
en organism i vilken det genetiska materialet har ändrats
organism:
på ett sätt som inte inträffar genom parning eller naturlig re-
kombination,
godkänt kontrollorgan:
ett oberoende kontrollorgan som godkänts av Styrelsen för
ackreditering och teknisk kontroll, enligt förordningen
(1995:702) om EG:s förordning om ekologiskt framställda
produkter,
grovfoder:
vallfoder, bete, halm, grönfoder, löv, bark, rotfrukter eller
betmassa,
grässvål:
hävdad markvegetation med sammanhållet rotskikt,
industrijordbruk:
med industrijordbruk i bilaga 1 i kommissionens förordning
(EG) nr 889/20083 avses sådan intensiv djurproduktion som:
- hållande av fjäderfän i bur eller pälsdjur i bur,
- slaktsvinsproduktion med mer än 50 slaktsvin i årlig
produktion, med undantag för (a) slaktsvinsbesättningar som
hålls på ströbädd i storboxsystem, eller (b) om det rör sig om
egna djur som hålls på någon av jordbrukarens egna
produktionsenheter,
- specialiserad produktion av nöt i spaltgolvsboxar, med
undantag för (a) integrerad produktion av nöt där ungdjur
går på spalt, eller (b) om det rör sig om egna djur som hålls
på någon av jordbrukarens egna produktionsenheter,
-
specialiserad
slaktkycklingproduktion eller annan intensiv
uppfödning av slaktfågel. Gödsel från sådan produktion kan
dock användas under en övergångstid fram till den 1 januari
2014.
Rötrester
från
gödsel
producerad
i
ovanstående
djurhållningssystem samt slaktkycklingproduktion är tillåten
under förutsättning att:
- rötresten kommer från en gemensamhetsanläggning för
biogasproduktion, där också gödsel, vall eller annat
organiskt material från ekologisk produktion ingår.
-
minimiandelen organiskt material från ekologisk
produktion ska vara 5 % på volyms- och årsbasis.
- maximiuttaget från anläggningen till ekologisk produktion
begränsas till andelen, på volyms- och årsbasis, tillåten4
gödsel som totalt levererats till anläggningen.
3 EUT L 250, 18.9.2008, s. 1 (Celex 32008R0889).
11
![](https://lagen.nu/sjvfs/2011:1/sid12.png)
SJVFS 2011:1
Undantaget för rötrester gäller dock ej fjäderfä som hålls i
burar eller pälsdjur som hålls i burar.
klippande eller
redskap använda på ett sådant sätt att de ger en distinkt
skärande redskap:
snittyta,
konventionellt foder:
foder som inte definieras som ekologiskt producerat foder,
lövtäktsträd:
träd präglat av kontinuerlig lövtäkt eller möjligt att återuppta
i hamling eller som kan ersätta utgående sådana träd inom
eller bredvid samma betesmark eller slåtteräng,
markkartering:
provtagning och analys av åkerjord,
officiell husdjurskontroll: husdjurskontroll godkänd av Jordbruksverket med stöd av
lagen (2006:807) om kontroll av husdjur, m.m.,
produktionsenhet:
ett jordbruksföretag eller en del av ett jordbruksföretag med
en sammanhållen ekonomi och verksamhet,
skadlig ansamling
en ansamling av förna som kan leda till uppluckring av
av förna:
grässvålen, indirekt gödsling, kvävning av nya plantor eller
på annat sätt skada markens natur- och kulturmiljövärden,
slaktsvin:
djur som enligt Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS
1998:127) om klassificering av slaktkroppar ska hänföras till
benämningarna slaktsvin eller unggalt. Djuren ska även ha
godkänts vid besiktning enligt Europaparlamentets och
rådets förordning (EG) nr 854/2004 av den 29 april 2004 om
fastställande av särskilda bestämmelser för genomförandet
av offentlig kontroll av produkter av animaliskt ursprung
avsedda att användas som livsmedel och enligt föreskrifter
som har meddelats med stöd av livsmedelslagen (2006:804),
skogsbete:
bete med djurslagen nötkreatur, får, get, eller häst inom ett
område som huvudsakligen består av skog med ett till
övervägande del spontant uppkommet trädbestånd.
Trädbeståndet ska ha inslag av gamla träd eller på annat sätt
visa på att en lång kontinuitet råder i trädskiktet. Området
ska sakna påtagliga indikationer på storskaliga kon-
tinuitetsbrott t.ex. trakthygge eller på att marken använts
som inäga annat än i ringa omfattning före jordbrukets
mekanisering. Områdets markvegetation ska vara betes-
präglad och bestå av gräs örter och ris som är duglig som
foder. Vegetationen ska innehålla växtarter eller ha en ve-
getationsstruktur som visar på en långvarig beteshävd,
slåtteräng:
Ett jordbruksskifte som inte är lämpligt att plöja och som
på eftersommaren används till slåtter med klippande eller
skärande redskap eller för sådan slåtter kompletterat med
efterbete eller lövtäkt. Slåtterängen ska vara bevuxen med
gräs, örter eller ris som är dugligt som foder. Mark i
renskötselområdet som huvudsakligen används till renbete
räknas inte som slåtteräng. Skog samt områden där åtgärder
gjorts för att väsentligt gynna trätillväxten räknas inte som
slåtteräng.
4 Gödselmedel och jordförbättringsmedel enligt bilaga I till kommissionens förordningen (EG) nr 889/2008 samt gödsel från
industrijordbruk enligt ovan.
12
![](https://lagen.nu/sjvfs/2011:1/sid13.png)
SJVFS 2011:1
För landskapselementen brunn, källa, byggnadsgrund på
maximalt 200 m2, fornlämningslokal, fägata, gärdsgård av
trä, jordvall, gropvall, odlingsröse, stentipp, stenmur, öppet
dike samt överloppsbyggnad på maximalt 200 m2 som
uppfyller definitionen i bilaga 1, får den del av
landskapselementen som ligger på slåtterängen ingå i den
ersättningsberättigande arealen.
Inom ett skifte är ytor med likartad trädtäthet om minst
0,1 hektar, som innehåller mer än riktvärdet 60 träd per
hektar, inte ersättningsberättigade. Träd med stammar som
utgår från en gemensam yta på maximalt 1 kvadratmeter
räknas som ett träd. Träd med en stam som 1,3 meter över
markytan har en diameter som understiger 10 cm räknas
inte. Döda och ringbarkade träd räknas inte.
Ytor större än 0,01 hektar där träd- och buskskikt är så tätt
att det är omöjligt att genomföra någon slåtter är inte
slåtteräng oavsett typ av vegetation. Ytor med naturliga
impediment större än 0,01 hektar är inte slåtteräng. Den
sammanlagda ytan med naturliga impediment och träd- och
buskskikt som är så tätt att marken är svåråtkomlig får inte
överstiga 5 % av arealen. Med naturliga impediment menas
naturligt förekommande sandområden, stenar och berg i
dagen.
Mark som av länsstyrelsen fastställts som slåtteräng med
särskilda värden räknas som slåtteräng utan hinder av vad
som anges i tredje och fjärde stycket under denna definition.
För sådan mark gäller att ytor med naturliga impediment
större än 0,1 hektar inte är slåtteräng. Den sammanlagda
ytan med naturliga impediment får inte överstiga 10 % av
arealen.
Inom utvald miljö räknas även mark som av länsstyrelsen
fastställts som slåtteräng under restaurering som slåtteräng
utan hinder av vad som anges i tredje och fjärde stycket
under denna definition.
Om det finns särskilda skäl får länsstyrelsen för enskilda
jordbruksskiften med särskilt höga naturvärden eller
kulturvärden knutna till odlingslandskapet besluta om
undantag från begränsningarna i fjärde stycket under denna
definition. Den areal som undantas ska skrivas in i en
åtagandeplan eller i ett särskilt beslut samt markeras som
ersättningsberättigande element.
spruta: enligt
definitionen
i standard SS-EN 13790,
stödmyndighet:
den myndighet som prövar frågor om stödet i första instans,
tillskottsutfodring:
sådan utfodring eller sådan fållindelning som kan leda till att
tillförsel av växtnäring sker till ersättningsberättigande areal,
träd och buskar av
träd och buskar som kunnat etablera sig på grund av att
igenväxningskaraktär:
hävden blivit för svag och som kan skada natur- eller
kulturmiljövärden eller den foderproducerande mark-
vegetationen. Hit räknas varken de träd eller buskar som haft
13
![](https://lagen.nu/sjvfs/2011:1/sid14.png)
SJVFS 2011:1
en funktion i, eller visar spår av, den äldre mark-
användningen eller har ett särskilt natur- och kulturvärde.
Inte heller deras ersättningsträd och ersättningsbuskar eller
sådana träd och buskar som behövs som skydd för betesdjur
i betesmarker eller slåtterängar ska räknas som igen-
växningsvegetation,
träda:
åkermark där ingen gröda avsedd för skörd, bete eller
gröngödsling har etablerats senast den 15 juli,
vall:
en gröda på åkermark som består av vallgräs eller vall-
baljväxter eller en blandning av dessa,
vallbrott:
mekanisk bearbetning eller kemisk bekämpning som leder
till att vallens återväxtmöjligheter upphör,
veterinärmedicinska
produkter enligt definitionen i rådets direktiv 2001/82/EG
läkemedel:
av den 6 november 2001 om upprättande av gemenskaps-
regler för veterinärmedicinska läkemedel,
våtmark
med våtmark avses ett vegetationstäckt område, där
vattenytan under en stor del av året är nära under, i nivå med
eller nära över markytan och där vattennivån tillåts variera
med de naturliga säsongsvariationerna,
vändteg:
del av skifte som inte odlas och vars bredd uppgår till högst
10 meter räknat från skiftets odlade kant,
växtskadegörare:
organismer enligt definitionen i 1
§
(1972:318),
växtskyddsmedel:
begreppet växtskyddsmedel har samma betydelse som i
förordningen (2006:1010) om växtskyddsmedel,
åtagandeenhet:
all åkermark som naturligt hör till de block som ligger
närmast brukningscentrum, eller plats för gårdsbebyggelse,
och som länsstyrelsen fastställer som åtagandeenhet,
äldre markanvändning:
hävd som i allt väsentligt motsvarar den som tillämpades
före jordbrukets storskaliga mekanisering och introduktionen
av mineralgödsel efter andra världskriget,
övriga resurser:
kostnader som hör till en miljöinvestering men som inte ger
upphov till någon betalning för projektet. (SJVFS 2011:1)
Tvärvillkor
3
§
I 1
kap. 21
§ och 2
kap. 6
§ förordning (2007:481) om stöd för
landsbygdsutvecklingsåtgärder finns bestämmelser om tvärvillkoren för
miljöersättningar och kompensationsbidraget. (SJVFS 2009:30)
4 § I 1 kap. 4-13 §§ Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 2010:4) om direktstöd
finns bestämmelser om god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden som ska iakttas.
För mark som ingår i ett miljöersättningsåtagande och som av länsstyrelsen fastställts
som skogsbete, alvarbete, fäbodbete, mosaikbetesmark och andra gräsfattiga marker
eller betesmark och slåtteräng under restaurering gäller i stället de tvärvillkor som anges
i 4 a – f §§. (SJVFS 2010:13)
4 a § För mark som av länsstyrelsen fastställts som skogsbete och alvarbete och som
ingår i ett miljöersättningsåtagande gäller följande som tvärvillkor.
14
![](https://lagen.nu/sjvfs/2011:1/sid15.png)
SJVFS 2011:1
1. Marken ska årligen betas med betesdjur. Högst vart tredje år får betet ersättas
med slåtter och skörd. Senast den 31 oktober ska alla delar av skiftet vara synbart
påverkade av bete eller slåtter och skörd. Undantag gäller i de fall en åtagandeplan
innefattar krav på betesdriften. I dessa fall gäller åtagandeplanens betesintervall eller
betestidpunkt,
2. Marken ska skötas så att igenväxning som påtagligt skadar natur- eller
kulturvärden inte förekommer. (SJVFS 2009:30)
4 b § För mark som av länsstyrelsen fastställts som fäbodbete och som ingår i ett
miljöersättningsåtagande gäller som tvärvillkor att marken årligen ska betas med ett
genomsnittligt betestryck över en tvåmånadersperiod på minst 0,07 djurenheter per
hektar. Betet ska ske med djurslagen nötkreatur, får, get eller häst. (SJVFS 2009:30)
4 c § För mark som av länsstyrelsen fastställts som mosaikbetesmark och andra
gräsfattiga marker och som ingår i ett miljöersättningsåtagande för utvald miljö gäller
som tvärvillkor att marken årligen ska betas med betesdjur. Högst vart tredje år får betet
ersättas med slåtter och skörd. Senast den 31 oktober ska alla delar av skiftet vara
synbart påverkade av bete. Undantag gäller i de fall en åtagandeplan innefattar krav på
betesdriften. I dessa fall gäller åtagandeplanens betesintervall eller betestidpunkt.
(SJVFS 2009:30)
4 d § För mark som av länsstyrelsen fastställts som betesmark och slåtteräng under
restaurering och som ingår i ett miljöersättningsåtagande för utvald miljö, gäller som
tvärvillkor att marken som fastställs vid slutbesiktning ska i fem år från och med året
efter slutbesiktningen brukas enligt tvärvillkoren för aktuell markanvändning.
(SJVFS 2009:30)
4 e § har upphävts genom (SJVFS 2010:13).
4 f § Länsstyrelsen får besluta om undantag från 4 a – 4 d §§ om sådant undantag inte
medför risk för påtaglig skada på miljön eller missgynnar bevarandet av markens natur-
eller kulturvärden. (SJVFS 2009:30)
5 § För miljöersättningarna ska följande bestämmelser gälla som extra tvärvillkor.
1. Miljöbalken 14 kap. 17-18 §§.
2. Förordning (2006:1010) om växtskyddsmedel; 39-40, 44 och 47 §§.
3. Statens naturvårdsverks föreskrifter (SNFS 1997:2) om spridning av kemiska
bekämpningsmedel.
4.
Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS
2007:76) om tillstånd och
kunskapskrav för användning av växtskyddsmedel.
5.
Statens
jordbruksverks
föreskrifter
(SJVFS 1999:94) om skyldighet att föra
anteckningar vid användning av bekämpningsmedel som är särskilt skadliga för
pollinerande insekter.
6.
Kemikalieinspektionens
föreskrifter (KIFS 2008:2) om kemiska produkter och
biotekniska organismer; 2 kap. 7-9 §§. (SJVFS 2010:13)
6 § För känsliga områden enligt förordning (1998:915) om miljöhänsyn i jordbruket
och Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 2004:62) om miljöhänsyn i jordbruket
vad avser växtnäring, utgör dessutom följande bestämmelser extra tvärvillkor.
15
![](https://lagen.nu/sjvfs/2011:1/sid16.png)
SJVFS 2011:1
1. Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS
2004:62) om miljöhänsyn i
jordbruket vad avser växtnäring; 17, 23 och 27 – 28 §§.
2. Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 1999:119) om hänsyn till natur- och
kulturvärden i jordbruket; 10-11 §§.(SJVFS 2010:13)
7 § För de delar av landet som inte är känsliga områden enligt förordning (1998:915)
om miljöhänsyn i jordbruket och Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 2004:62)
om miljöhänsyn i jordbruket vad avser växtnäring utgör dessutom följande
bestämmelser extra tvärvillkor.
1. Förordning (1998:915) om miljöhänsyn i jordbruket; 6 - 7 samt 11 §§.
2. Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 2004:62) om miljöhänsyn i jordbruket
vad avser växtnäring.
3. Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 1999:119) om hänsyn till natur- och
kulturvärden i jordbruket; 10-11 §§. (SJVFS 2010:13)
7 a § Länsstyrelsen ska, i enlighet med artikel 51.4 i rådets förordning
(EG) nr 1698/20055, besluta att inte minska stödbeloppet i de fall kontrollmyndigheten
har bedömt en tvärvillkorsöverträdelse som mindre. (SJVFS 2010:13)
Åtagandeperioden
8 § Åtagandeperioden börjar löpa den 1 januari det år ansökan om åtagandet för
miljöersättning avser.
När får miljöersättning beviljas efter miljöinvestering?
8 a § För åtagande för betesmarker och slåtterängar gäller att åtgärderna i
länsstyrelsens beslut om miljöinvestering ska ha utförts och länsstyrelsen meddelats att
miljöinvesteringen kan slutbesiktigas senast den 31 december året innan åtagandet
startar.
För åtagande för skötsel av våtmarker gäller att miljöinvesteringen ska vara godkänd
vid slutbesiktning senast den 15 juni det år åtagandet startar. (SJVFS 2010:13)
Krav för godkännande av åtagande
9 § För att få ett åtagande enligt 1 kap. 1 § 3, 4b, 4e, eller 4f godkänt, ska sökanden
ansöka om utbetalning samma år som sökanden ansöker om åtagande.
Hur får åtaganden kombineras?
10 § Hur åtaganden får kombineras framgår av bilaga 3, 4 och 5. Skötsel av våtmarker
kan kombineras med ersättningsformen betesmarker och slåtterängar om länsstyrelsen
bedömer det lämpligt. (SJVFS 2008:17)
När och hur får ett åtagande från föregående programperiod avslutas?
11 § har upphävts genom (SJVFS 2011:1).
5 EUT L 277, 21.10.2005, s. 1 (Celex 32005R1698).
16
![](https://lagen.nu/sjvfs/2011:1/sid17.png)
SJVFS 2011:1
12 § har upphävts genom (SJVFS 2011:1).
Hur får anpassning av ett befintligt åtagande göras?
13 § Om stödmyndigheten vid kontroll eller på annat sätt fastställer att ett åtagandes
omfattning skiljer sig från den omfattning sökanden angivit i sin ansökan om åtagande,
får stödmyndigheten anpassa åtagandets omfattning till de av stödmyndigheten fast-
ställda uppgifterna. I de fall stödmyndigheten fastställer en större omfattning än den
omfattning sökanden angivit i sin ansökan om åtagande får stödmyndigheten anpassa
åtagandet först efter överenskommelse med sökanden.
Hur får utökning av ett befintligt åtagande göras?
14 § Under åtagandeperioden får åtagandet utökas till att omfatta ytterligare arealer,
djurenheter eller andra ersättningsgrundande enheter för den återstående delen av
åtagandeperioden. Utökningen måste vara till uppenbar fördel för det ifrågavarande
åtagandet. Omfattningen av utökningen måste även kunna motiveras med hänsyn till:
1. åtagandets karaktär,
2. den återstående periodens längd, samt
3. utökningens storlek som ska vara betydligt mindre än det ursprungliga åtagandet.
Utökning av ett åtagande får också göras genom att ersätta jordbrukarens
ursprungliga åtagande med ett nytt åtagande för hela den berörda arealen, djurenheterna
eller de andra ersättningsgrundande enheterna på villkor som är minst lika stränga som
för det ursprungliga åtagandet.
Vilket åtagande styr åtagandeperioden?
14 a § Vid övertagande av ett åtagande, där övertagaren har ett befintligt åtagande för
ersättningsformen, får övertagaren ett åtagande med åtagandeperiod och villkor enligt
åtagandet med längst åtagandeperiod. (SJVFS 2010:13)
Utbetalning
Vilka grundvillkor finns för beviljande av utbetalning?
15 § För att beviljas full utbetalning för miljöersättningar och kompensationsbidrag
måste jordbrukaren som söker ersättning följa tvärvillkoren enligt 4-4 f §§. När det
gäller miljöersättningarna måste även de extra tvärvillkoren enligt 5-7 §§ följas.
(SJVFS 2010:13)
16 §6För att vara berättigad till utbetalning av ersättning enligt 2, 4, 5 och 6 kap. ska
jordbrukaren ha sått utsäde senast den 30 juni ansökansåret.
Odling av grönsaker, kryddväxter, konservärter och bär ska vara sådd eller planterad
senast den 30 juni. (SJVFS 2011:1)
6 Senaste lydelse SJVFS 2010:49.
17
![](https://lagen.nu/sjvfs/2011:1/sid18.png)
SJVFS 2011:1
17 § Om potatis, grönsaker, frövall eller kryddväxter odlas på ett skifte kan ersättning
lämnas även för vändtegar som hör till skiftet och som behövs för odlingen.
Hur får utbetalningar kombineras?
18 § Utbetalning av ersättning enligt denna författning får kombineras med utbetalning
av ersättning för anläggning eller återställande av våtmarker och småvatten enligt
förordningen (SJVFS 1995:133) om miljöstöd, förordningen (1997:1336) om miljöstöd
eller förordningen (2000:577) om stöd för miljö- och landsbygdsutvecklingsåtgärder
inom samma företag men inte för samma mark.
19 §7 Ersättning för traditionell odling av bruna bönor lämnas inte för mark för vilken
sökande får ersättning för certifierad ekologisk produktion eller kretsloppsinriktad
produktion.
Ersättning för miljöskyddsåtgärder lämnas inte för mark för vilken sökande får
ersättning för traditionell odling av bruna bönor.
Hur utbetalning av ersättning för utvald miljö får kombineras med utbetalning av
ersättning för andra miljöersättningar framgår av bilaga 4 och 5. I de fall utbetalningar
för utvald miljö och andra miljöersättningar inte får kombineras får stödmyndigheten
besluta att endast betala ut ersättning för utvald miljö. (SJVFS 2011:1)
Undantag
20
§
Om det finns särskilda skäl kan Jordbruksverket medge undantag från
bestämmelserna i detta kapitel.
Övriga regleringar för kompensationsbidrag, miljöersättningar och
miljöinvesteringar
21 § Grundläggande bestämmelser om kompensationsbidrag, miljöersättningar och
miljöinvesteringar finns i:
1. rådets förordning (EG) nr 1698/2005 av den 20 september 2005 om stöd för
landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling
(EJFLU)8,
2. kommissionens förordning (EG) nr 1320/2006 av den 5 september 2006 om
bestämmelser för övergång till det stöd för landsbygdsutveckling som föreskrivs i
rådets förordning (EG) nr 1698/20059,
3. kommissionens förordning (EG) nr 1974/2006 av den 15 december 2006 om
tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1698/2005 om stöd för
landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling
(EJFLU)10,
7 Ändringen innebär att första stycket har upphävts (SJVFS 2011:1).
8 EUT L 277, 21.10.2005, s. 1 (Celex 32005R1698).
9 EUT L 243, 6.9.2006, s. 6 (Celex 32006R1320).
10 EUT L 368,23.12.2006 s 15 (Celex 32006R1974).
18
![](https://lagen.nu/sjvfs/2011:1/sid19.png)
SJVFS 2011:1
4. kommissionens förordning (EG) nr 1975/2006 av den 7 december 2006 om
tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1698/2005 i fråga om kontroller
och tvärvillkor i samband med stöd för landsbygdsutveckling11,
5. rådets förordning (EG) nr 834/2007 av den 28 juni 2007 om ekologisk produktion
och märkning av ekologiska produkter och om upphävande av
förordning (EEG) nr 2092/9112,
6. kommissionens förordning (EG) nr
889/2008 av den 5 september 2008 om
tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG)
nr
834/2007 om ekologisk
produktion och märkning av ekologiska produkter med avseende på ekologisk
produktion, märkning och kontroll13, samt
7.
förordning (2007:481) om stöd för landsbygdsutvecklingsåtgärder.
(SJVFS 2009:30)
22 § I Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 2009:90) om ansökan om vissa
jordbrukarstöd och landsbygdsstöd, finns bl.a. bestämmelser om:
1. ansökan om åtagande,
2. ansökan om utbetalning,
3. sista ändringsdag, och
4. anmälan om övertagande. (SJVFS 2010:13)
2 kap.
KOMPENSATIONSBIDRAG
Vilka villkor finns?
Vallodling
1 § Vallen ska årligen betas eller slås. Skörden ska föras bort.
Som vallodling godkänns slåtter- och betesvall samt areal odlad med grönfoder.
Betesmark och slåtteräng
2 § Skötselvillkoren för betesmark och slåtteräng är följande.
1. Igenväxning som påtagligt skadar natur- och kulturvärden får inte finnas.
2. Betesmark ska betas årligen. Ett enstaka år får bete ersättas med slåtter och skörd.
Detta ska vara genomfört vid växtsäsongens slut, dock senast den 31 oktober varje år.
3. Slåtterängar ska slås årligen och skörden ska föras bort.
4. För fäbodbete gäller endast att marken årligen ska betas med ett genomsnittligt
betestryck över en tvåmånadersperiod på minst 0,07 djurenheter per hektar. Betet ska
ske med djurslagen nötkreatur, får, get eller häst.
Länsstyrelsen kan ett enskilt år besluta om undantag från punkt 1-4 under
förutsättning att det inte därmed blir svårare att bevara markens natur- och
kulturvärden. (SJVFS 2009:30)
11 EUT L 368,23.12.2006 s 74 (Celex 32006R1975).
12 EUT L 189, 20.7.2007, s. 1 (Celex 32007R0834).
13 EUT L 250, 18.9.2008, s. 1 (Celex 32008R0889).
19
![](https://lagen.nu/sjvfs/2011:1/sid20.png)
SJVFS 2011:1
3 § har upphävts genom (SJVFS 2009:30).
Spannmål och potatis
4 § Spannmål och potatis ska odlas i enlighet med lokalt erkända normer.
5 § Spannmål måste minst ha odlats till full axgång när odlingen skördas eller avbryts.
Sambete
6 § Om fler än en jordbrukare nyttjar samma mark som betesmark, ska respektive
jordbrukare ange sin andel i hektar i ansökningsblanketten.
Hur ska ersättning beräknas för företag med mark inom flera stödområden?
7 § För företag med vall och betesmark inom mer än ett stödområde tillgodoräknas
djurinnehavet i första hand i området med högst ersättningsnivå. Återstående
djurinnehav tillgodoräknas mark i övriga stödområden efter fallande ersättningsnivå.
8 § För företag med vall och betesmark inom flera stödområden, för vilka olika
arealfaktorer tillämpas, lämnas ersättning enligt den arealfaktor som används för det
stödområde där företagets brukningscentrum ligger. Om brukningscentrum ligger
utanför stödområdet, tillämpas den arealfaktor som gäller för stödområde 5a-5b.
Vilka är kraven på djurhållning och redovisning av djur?
9 § Jordbrukaren ska i ansökan om utbetalning ange det antal tackor och getter som
utgör underlag för utbetalning av ersättning. Minst det antal djur som anges i
redovisningen ska hållas av jordbrukaren under en period av minst två månader räknat
från dagen efter det att ansökan om kompensationsbidrag kommit in till länsstyrelsen.
10 § Med tackor och getter avses de hondjur som har satts in i avel eller som är äldre
än ett år. Villkoret ska ha uppfyllts senast under hållandeperioden för ansökningsåret.
Hur får ersättningsberättigande tackor och getter bytas ut?
11 § Tackor och getter som angivits i ansökan om utbetalning kan bytas ut mot andra
ersättningsberättigande tackor eller getter under hållandeperioden. Bytet ska göras inom
10 dagar från det att de utbytta djuren togs från företaget. Antalet djurenheter får genom
bytet inte bli mindre än det som angivits i ansökan om utbetalning.
Hur beräknas antalet nötkreatur?
12 § Uppgifter om nötkreatur som ska utgöra underlag för utbetalning av ersättning
hämtas ur Centrala nötkreatursregistret (CDB).
Räkningsperioden löper från och med den 1 augusti året före ansökningsåret till och
med den 31 juli ansökningsåret.
20
![](https://lagen.nu/sjvfs/2011:1/sid21.png)
SJVFS 2011:1
13 § Jordbrukaren kan bara tillgodoräkna sig de nötkreatur som finns redovisade på
den angivna produktionsplatsen och som är anmälda till CDB när underlag för
beräkning hämtas ur registret.
Ett djur får endast tillgodoräknas en jordbrukare vid ett och samma räkningstillfälle.
Den dag ett djur rapporteras ut från en produktionsplats anses djuret tillhöra den
utrapporterande produktionsplatsen.
Under förutsättning att det inte beror på jordbrukaren kan stödmyndigheten, om det
finns särskilda skäl, medge att ett djur som inte är anmält till CDB får räknas.
3
kap.
BEVARANDE AV ODLINGSLANDSKAPETS BIOLOGISKA
MÅNGFALD OCH KULTURMILJÖVÄRDEN
Betesmarker och slåtterängar
Vad kan man få ersättning för?
1 § Ersättning för bevarande av betesmarker och slåtterängar lämnas för åtgärder som
bevarar och förstärker hävdberoende natur- och kulturmiljövärden i följande
markklasser:
1. betesmarker, med allmänna värden,
2. betesmarker, med särskilda värden,
3. slåtterängar, med allmänna värden,
4. slåtterängar, med särskilda värden,
5.
fäbodbeten,
6.
skogsbeten,
7. alvarbete på Öland och Gotland.
Åtgärderna ska utföras på samma mark under hela åtagandeperioden. Utöver dessa
markklasser finns i 6 kap. 20-32 §§ ytterligare markklasser inom utvald miljö som
tillhör denna ersättningsform. En mark kan endast få ersättning för en markklass.
Ersättning lämnas inte för mark som samtidigt får ersättning för restaurering av
betesmarker och slåtterängar. (SJVFS 2008:17)
2 § har upphävts genom (SJVFS 2009:30).
Vad gäller för sambete?
3 § Om länsstyrelsen har godkänt sambete ansvarar varje jordbrukare för att villkoren
uppfylls, i proportion till sin andel av den totala arealen.
Vilka förbud finns?
4 § På den mark för vilken ersättning lämnas för betesmarker och slåtterängar gäller
förbud mot
1. spridning av växtskyddsmedel,
2.
gödsling,
3.
kalkning,
4.
konstbevattning,
5. täkt av sten eller jord, och
21
![](https://lagen.nu/sjvfs/2011:1/sid22.png)
SJVFS 2011:1
6. andra åtgärder som kan skada natur- och kulturmiljövärden.
Länsstyrelsen får besluta om undantag från förbud enligt första stycket 1 vid
bekämpning av växtsjukdomar och invasiva främmande arter som hotar att skada
områdets natur- och kulturmiljövärden.
Länsstyrelsen får besluta om undantag från förbud enligt första stycket 2–5 samt
tillåta markstörning om det sker med syfte att bevara områdets natur- och kulturvärden.
Länsstyrelsen får besluta om undantag från förbud enligt första stycket 6 på grund av
att föreskrifter beslutats eller beslut fattats om förebyggande åtgärder enligt
epizootilagen (1999:657). (SJVFS 2009:30)
5 § Om det finns risk att fornlämningar skadas kan länsstyrelsen besluta om
1. förbud mot hästbete,
2. förbud mot bete vintertid.
Betesmarker, slåtterängar, skogsbeten och alvarbeten
Vilken skötsel krävs för ersättning för betesmarker, slåtterängar, skogsbete och
alvarbete?
6 § De generella skötselvillkoren för betesmark och slåtteräng är följande.
1.
Träd och buskar av igenväxningskaraktär ska hållas borta under hela
åtagandeperioden. På skogsbeten ska träd och buskar av igenväxningskaraktär tas bort
före det första stödårets slut och därefter hållas borta under hela åtagandeperioden.
2. Marken ska årligen skötas så att ingen skadlig ansamling av förna sker.
3. Betesmarker ska årligen betas av. Ett enstaka år får dock bete ersättas med slåtter
och bortförsel av skörd.
4. Slåtterängar ska årligen slås med klippande eller skärande redskap. Slåttern ska
ske på eftersommaren och skörden ska föras bort. Ängen ska årligen vara städad.
Åtgärderna i punkt 2-3 ska vara genomförda vid växtsäsongens slut, dock senast den
31 oktober varje år. (SJVFS 2008:17)
7 § Länsstyrelsen kan besluta om undantag från 6 § punkt 1 under förutsättning att
undantaget skulle gynna förekomsten eller stärka artbeståndet för en hotad art. Med
hotade arter avses arter på Artdatabankens rödlista i någon av kategorierna sårbar, starkt
hotad eller akut hotad, arter som omfattas av ett åtgärdsprogram för hotade arter eller i
artskyddsförordningen (2007:845). Detta förutsätter dock att syftet med stödet ändå
uppnås.
Länsstyrelsen kan ett enskilt år besluta om undantag från eller anpassning av 6 §
punkt 2-4 om exceptionella väderleksförhållanden eller högt vattenstånd gör det
omöjligt att sköta marken enligt regelverket. Ersättningen får anpassas efter den skötsel
som varit möjlig att genomföra. Länsstyrelsen kan ett enskilt år också besluta om
undantag från 6 § punkt 2-3 på grund av att föreskrifter beslutats eller beslut fattats om
förebyggande åtgärder enligt epizootilagen (1999:657).
För slåtterängar som ingår i ett åtagande om skötsel av våtmarker kan länsstyrelsen
besluta om undantag från 6 § punkt 4, avseende bortförande av skörd om det ökar
miljönyttan eller om det är mycket svårt att föra bort skörden. (SJVFS 2008:50)
22
![](https://lagen.nu/sjvfs/2011:1/sid23.png)
SJVFS 2011:1
Betesmarker och slåtterängar med särskilda värden
Vilka betesmarker och slåtterängar kan få ersättning för särskilda värden?
8 § För att betesmarker och slåtterängar ska berättiga till ersättning för särskilda värden
ska följande förutsättningar vara uppfyllda.
1.
Marken får endast i liten grad vara påverkad av gödsling eller andra
produktionshöjande åtgärder. Betesmarker med höga kulturhistoriska värden eller höga
biologiska värden som inte är knutna till fältskiktet kan vara måttligt påverkade av
produktionshöjande åtgärder.
2. Marken ska ha höga biologiska värden som visar på långvarig slåtter- eller
beteshävd eller ha höga kulturhistoriska värden. Dessa värden ska kräva särskild skötsel
enligt 9 §.
Länsstyrelsen fattar beslut om vilka marker som berättigar till ersättning för särskilda
värden samt fastställer arealen och skötselvillkoren för dessa marker.
Vilken särskild skötsel krävs för ersättning för betesmarker och slåtterängar med
särskilda värden?
9 § Utöver skötselvillkoren i 6 § ska länsstyrelsen besluta om ett eller flera av följande
särskilda skötselvillkor för betesmarker och slåtterängar med särskilda värden:
1. förbud mot tillskottsutfodring av betesdjur,
2. när på året bete eller slåtter ska ske,
3. reglering av bete med vissa djurslag,
4.
vilket utseende vegetationen, inklusive träd och buskar, ska ha vid
vegetationsperiodens slut,
5. skötsel och underhåll av kulturhistoriskt värdefulla landskapselement,
6. ett betesfritt respektive slåtterfritt år under åtagandeperioden.
Det särskilda skötselvillkoret under punkt 6 kan beslutas under förutsättning att det
kombineras med något av villkoren i punkt 1-5. Länsstyrelsen får precisera vilka stödår
och i vilken omfattning de särskilda skötselvillkoren ska gälla.
Vilka kompletterande insatser finns för betesmarker och slåtterängar med särskilda
värden?
10 § Länsstyrelsen kan besluta om ersättning för de kompletterande insatserna lövtäkt
på betesmarker med särskilda värden och lieslåtter, efterbete och lövtäkt på slåtterängar
med särskilda värden. Utöver dessa kompletterande insatser finns i 6 kap. 33-45 §§
ytterligare kompletterande insatser inom utvald miljö som tillhör denna ersättningsform.
Insatserna ska syfta till att bevara och förstärka natur- och kulturmiljövärden.
Länsstyrelsen fastställer omfattningen och villkor. (SJVFS 2008:17)
11 § Länsstyrelsen får besluta om följande villkor för kompletterande insatser:
1. vilka träd som ska användas som lövtäktsträd samt tidpunkt för och genomförande
av lövtäkten,
2. ersättande av maskinell slåtter med lieslåtter eller andra manuella metoder på
slåtterängar, samt
3. om och när efterbete på slåtterängar ska ske.
23
![](https://lagen.nu/sjvfs/2011:1/sid24.png)
SJVFS 2011:1
Alvarbete och skogsbete
12 § Länsstyrelsen fattar beslut om vilka marker som berättigar till ersättning för
skogsbete och alvarbete. Länsstyrelsen fastställer också arealen och skötselvillkoren för
dessa marker.
Vilken skötsel krävs för alvarbete och skogsbete?
13 § Utöver skötselvillkoren i 6 § punkt 1-3 får länsstyrelsen besluta om ett eller flera
av följande särskilda skötselvillkor för alvarbete och skogsbete:
1. förbud mot tillskottsutfodring av betesdjur,
2. när på året bete ska ske,
3. reglering av bete med vissa djurslag,
4.
vilket utseende vegetationen, inklusive träd och buskar, ska ha vid
vegetationsperiodens slut,
5. skötsel och underhåll av kulturhistoriskt värdefulla landskapselement,
6. ett betesfritt år under åtagandeperioden för alvarbete,
7. hur plockhuggning ska genomföras för skogsbete.
Länsstyrelsen får precisera vilka stödår och i vilken omfattning de särskilda
skötselvillkoren ska gälla.
Fäbodar
Vad kan man få ersättning för?
14 § Ersättning lämnas dels för fäbod i bruk och dels för fäbodbete. Länsstyrelsen
beslutar vilka fäbodar som berättigar till ersättning för fäbod i bruk samt fastställer
skötselvillkor och vilken areal som berättigar till ersättning för fäbodbete. När
länsstyrelsen fastställer arealen för fäbodbeten ska den ta hänsyn till antal djur, djurslag,
fäbodens traditionella användande och andra uppgifter som har betydelse för åtagandet.
När ett flerfäbodsystem som godkänts av länsstyrelsen tillämpas har kompletterande
fäbodar utöver huvudfäboden rätt till en ersättning på 0,25 fäbod i bruk.
15 § Minsta tillåtna åtagande för fäbodar är 1 fäbod i bruk och 6 hektar fäbodbete. För
att få ett åtagande måste även marken vid fäboden betas med minst 1,5 djurenheter av
nötkreatur, får eller get.
Vilken skötsel krävs för fäbodbete?
16 § Fäbodbetet ska årligen skötas med ett betestryck per hektar av minst 0,2
djurenheter, av djurslagen, nötkreatur, får, get eller häst. Djur ska vistas vid den eller de
fäbodar som ingår i jordbrukarens åtagande under hela fäbodsäsongen eller den tid som
länsstyrelsen fastställer. Jordbrukaren ska redovisa vilka djur som har betat på fäboden
under säsongen.
17 § Undantag från 16 § gäller för följande situationer.
1. Om ett av länsstyrelsen godkänt flerfäbodsystem tillämpas och djuren därför
flyttas mellan fäbodarna under säsongen. Ett djur som betar vid en fäbod kan endast
tillgodoräknas en fäbod per säsong.
24
![](https://lagen.nu/sjvfs/2011:1/sid25.png)
SJVFS 2011:1
2. Om djuren under en period efterbetar slåtterängar som ligger vid fäboden.
18 § Länsstyrelsen får bevilja undantag från 16 §, om djuren på grund av särskilda skäl
inte bör vistas på fäboden under delar av säsongen
19 § Länsstyrelsen får besluta om följande särskilda skötselvillkor:
1. reglering av tillskottsutfodring av betesdjur,
2. när på året bete ska ske,
3. reglering av bete med vissa djurslag.
Länsstyrelsen beslutar vilka stödår och i vilken omfattning de särskilda skötselvillkoren
ska gälla
Natur- och kulturmiljöer i odlingslandskapet
Vad kan man få ersättning för?
20 § Ersättning lämnas för skötsel av alla värdefulla landskapselement på eller i
anslutning till åkermarken inom en åtagandeenhet.
För att ett landskapselement ska anses ligga i anslutning till åkermark ska det ha
gemensam ren med åkern.
21 § Ersättningsberättigande värdefulla landskapselement definieras i bilaga 1.
21 a § Länsstyrelsen kan besluta om ersättning för den kompletterande insatsen skötsel
av landskapselement med särskilda värden enligt 6 kap. 46-49 §§. Insatsen ingår i
utvald miljö men tillhör denna ersättningsform. (SJVFS 2008:17)
21 b § Ersättning lämnas inte för skötsel av landskapselement under det kalenderår som
landskapselementet eller del av landskapselementet ingår i ett beslut om ersättning för
miljöinvestering. (SJVFS 2008:17)
Vilken skötsel krävs?
22 § Landskapselement inom en åtagandeenhet ska skötas enligt följande.
1. Träd och buskar av igenväxningskaraktär får inte finnas på landskapselementen
eller deras renar.
2. Anlagda landskapselement ska underhållas på det sätt som anges i bilaga 2.
3. Upplag och avfall får inte finnas på landskapselementen eller deras renar.
Vad får länsstyrelsen besluta om?
23 § Länsstyrelsen får besluta om:
1. när och hur marken ska betas,
2. att särskilda skötselvillkor ska gälla för landskapselement bestående av träd, samt
3. att enstaka landskapselement eller delar av landskapselement ska undantas från
åtagandet om ett undantag från skötsel enligt 22 § skulle gynna förekomsten eller stärka
artbeståndet för en hotad art. Med hotade arter avses arter på Artdatabankens rödlista i
någon av kategorierna sårbar, starkt hotad eller akut hotad, arter som omfattas av ett
25
![](https://lagen.nu/sjvfs/2011:1/sid26.png)
SJVFS 2011:1
åtgärdsprogram för hotade arter eller i artskyddsförordningen (2007:845). Detsamma
gäller om utebliven skötsel bättre skulle kunna bevara landskapselementets natur- eller
kulturvärde. (SJVFS 2008:17)
Vilka förbud finns?
24 § På åkermark inom en åtagandeenhet är det inte tillåtet att:
1. bedriva sten- eller jordtäkt eller annan liknande verksamhet,
2. tippa sten eller massor på landskapselementen eller deras renar, eller
3. ta marken ur produktion av andra skäl än miljöskäl.
25 § På landskapselement och deras renar är det inte tillåtet att:
1. sprida växtskyddsmedel, samt
2. vidta andra åtgärder som kan skada natur- och kulturmiljövärden.
Det är inte heller tillåtet att förstöra eller ta bort landskapselement som ingår i
åtagandet.
Hotade husdjursraser
Vilka raser kan man få ersättning för?
26 § Följande raser berättigar till ersättning:
Nötkreatur:
Fjällko
Rödkulla
Allmogeko: väneko, ringamålako och bohuskulla
Får:
Gutefår
Ryafår
Svenskt finullsfår
Allmogefår: skogsfår, dala pälsfår och roslagsfår
Getter:
Svensk
lantrasget
Allmogeget: göingeget, jämtget och lappget
Svin:
Linderödsvin
Kastrerade djur berättigar inte till ersättning. (SJVFS 2010:13)
Vilka är kraven för renrasighet?
27 § Renrasighet ska styrkas med härstamningsuppgifter som är grundade på officiell
husdjurskontroll eller med genbanksintyg.
28 § Djur som har berättigat till miljöstöd för utrotningshotade husdjursraser
1995 - 2000 eller 2001 - 2006 berättigar även fortsättningsvis till ersättning.
29 § Med renrasiga fjällkor och rödkullor menas djur vars far och morfar till minst 87,5
procent tillhör rasen i fråga och vars mor till minst 80 procent tillhör rasen i fråga.
Till renrasiga fjällkor och rödkullor räknas också djur vars far till minst 87,5 procent
tillhör rasen i fråga och vars mor tidigare berättigat till miljöersättning.(SJVFS 2010:13)
26
![](https://lagen.nu/sjvfs/2011:1/sid27.png)
SJVFS 2011:1
30 § Med renrasiga gutefår, ryafår och svenskt finullsfår menas djur vilka har känd
härstamning av samma ras i fyra generationer.
31 § Hondjur får endast betäckas eller semineras med renrasiga handjur av samma ras.
31 a § En förutsättning för att djur ska vara stödberättigande är att dessa omfattas av en
avelsplan för rasen som godkänts av Jordbruksverket. (SJVFS 2008:17)
Anslutning och rapportering till härstamnings- och hälsokontroll
32 § Besättningar med allmogekor, allmogegetter och linderödssvin ska under hela
åtagandeperioden vara anslutna till genbanksverksamhet. Övriga besättningar med djur
ska under hela åtagandeperioden vara anslutna till officiell husdjurskontroll med avse-
ende på härstamningskontroll.
Sökanden ska rapportera in djurens fullständiga härstamning och följa de regler som
gäller för årlig rapportering till respektive genbanksverksamhet eller officiell
husdjurskontroll.
33 § Alla djur ska vara individmärkta.
34 § Besättningar med får ska vara anslutna till förenklad kontroll eller program för
bekämpning av viruset Maedi-Visna.
Vilka är ålderskraven för får, getter och svin?
35 § Får och getter ska ha satts in i avel för att berättiga till ersättning. Galtar ska vara
över 6 månader och insatta i avel, gyltor ska vara betäckta för att berättiga till
ersättning. Villkoren ska vara uppfyllda före hållandeperioden börjar.
Hur lång är hållandeperioden för får, getter och svin?
36 § Hållandeperioden för får, getter och svin är två månader. Det innebär att sökanden
i minst två månader ska hålla minst det antal djurenheter som anges i ansökan om
utbetalning. Hållandeperioden börjar dagen efter det att ansökan om utbetalning
kommit in till Jordbruksverket.
Hur får ersättningsberättigande får, getter och svin bytas ut?
37 § Får, getter och svin som angivits i ansökan om utbetalning kan bytas ut mot andra
ersättningsberättigande får, getter eller svin under hållandeperioden. Bytet ska göras
inom 10 dagar från det att de utbytta djuren togs från företaget. Jordbruksverket ska
informeras inom 5 arbetsdagar efter det att djuren ersatts.
Antalet djurenheter får genom
bytet inte bli mindre än det som angivits i ansökan om utbetalning.
Hur beräknas antalet nötkreatur?
38 § Uppgifter om nötkreatur som ska utgöra underlag för utbetalning av ersättning
hämtas ur det Centrala nötkreatursregistret (CDB).
27
![](https://lagen.nu/sjvfs/2011:1/sid28.png)
SJVFS 2011:1
Räkningsperioden löper från och med den 1 augusti året före ansökningsåret till och
med den 31 juli ansökningsåret.
39 § Jordbrukaren kan bara tillgodoräkna sig de nötkreatur som finns redovisade på
den angivna produktionsplatsen och som är anmälda till CDB när underlag för
beräkning hämtas ur registret.
Ett djur får endast tillgodoräknas en jordbrukare vid ett och samma räkningstillfälle.
Den dag ett djur rapporteras ut från en produktionsplats anses djuret tillhöra den
utrapporterande produktionsplatsen.
Under förutsättning att det inte beror på jordbrukaren kan stödmyndigheten medge
att ett djur som inte är anmält till CDB får räknas, om det finns särskilda skäl.
Stöd till rasbevarande husdjursföreningar
40 § Stöd till rasföreningar för bevarande av utrotningshotade husdjursraser kan ges till
rasföreningar som har av Jordbruksverket godkända avelsplaner för bevarandet av de
utrotningshotade svenska husdjursraser som finns upptagna på unionens lista eller på
listan för nationellt bevarande enligt bilaga 6.
Stödet ges i syfte att skydda husdjursraser från genetisk utarmning och utrotning.
(SJVFS 2011:1)
41 – 75 §§ har upphävts genom (SJVFS 2008:17).
4 kap.
VALLODLING
Vad kan man få grundersättning för?
1 § Grundersättning lämnas för odling av flerårig slåtter- och betesvall eller frövall som
sköts enligt villkoren för ersättningen.
Vilka villkor finns för grundersättning?
2 § Villkoren för grundersättning är följande:
1. vallen ska ligga obruten minst tre vintrar i följd och under minst mellanliggande
två odlingssäsonger skötas enligt punkt 2 och 3,
2. vallen ska årligen betas eller slås och skörden ska föras bort, samt
3. inga kemiska växtskyddsmedel får spridas på vallen.
Vad kan man få tilläggsersättning för?
3 § Tilläggsersättning lämnas för slåtter- och betesvall inom stödområdena 1-5, som får
grundersättning och för så stor areal som motsvaras av jordbrukarens innehav av
nötkreatur, tackor och getter.
28
![](https://lagen.nu/sjvfs/2011:1/sid29.png)
SJVFS 2011:1
Hur ska tilläggsersättning beräknas för företag med slåtter- och betesvall inom flera
stödområden inom vilka tilläggsersättning lämnas?
4 § För företag med vall inom mer än ett stödområde gäller följande. Djurinnehavet
tillgodoräknas i första hand mark i området med högst ersättningsnivå. Återstående
djurinnehav tillgodoräknas mark i övriga stödområden efter fallande ersättningsnivå.
5 § Företag med vall inom flera stödområden, för vilka olika arealfaktorer tillämpas,
får ersättning enligt den arealfaktor som används för det stödområde där företagets
brukningscentrum ligger.
Om brukningscentrum ligger utanför ett stödområde inom vilket tilläggsersättning
lämnas, tillämpas den arealfaktor som gäller för stödområde 5.
Vilka är kraven på djurhållning och redovisning av djur?
6 § Jordbrukaren ska i ansökan om utbetalning ange det antal tackor och getter som
utgör underlag för utbetalning av ersättning. Minst det antal djur som anges i
redovisningen ska hållas av jordbrukaren under en period av minst två månader räknat
från dagen efter det att ansökan om utbetalning kommit in till länsstyrelsen.
7 § Med tackor och getter avses de hondjur som har satts in i avel eller som är äldre än
ett år. Villkoret ska ha uppfyllts senast under hållandeperioden för ansökningsåret.
Hur får ersättningsberättigande tackor och getter bytas ut?
8 § Tackor och getter som angivits i ansökan om utbetalning kan bytas ut mot andra
ersättningsberättigande tackor eller getter under hållandeperioden. Bytet ska göras inom
10 dagar från det att de utbytta djuren togs från företaget. Antalet djurenheter får genom
bytet inte bli mindre än det som angivits i ansökan om utbetalning.
Hur beräknas antalet nötkreatur?
9 § Uppgifter om nötkreatur som ska utgöra underlag för utbetalning av ersättning
hämtas ur det Centrala nötkreatursregistret (CDB).
Räkningsperioden löper från och med den 1 augusti året före ansökningsåret till och
med den 31 juli ansökningsåret.
10 § Jordbrukaren kan bara tillgodoräkna sig de nötkreatur som finns redovisade på
den angivna produktionsplatsen och som är anmälda till CDB när underlag för
beräkning hämtas ur registret.
Ett djur får endast tillgodoräknas en jordbrukare vid ett och samma räkningstillfälle.
Den dag ett djur rapporteras ut från en produktionsplats anses djuret tillhöra den
utrapporterande produktionsplatsen.
Under förutsättning att det inte beror på jordbrukaren kan stödmyndigheten medge
att ett djur som inte är anmält till CDB får räknas, om det finns särskilda skäl.
29
![](https://lagen.nu/sjvfs/2011:1/sid30.png)
SJVFS 2011:1
5 kap.
MILJÖANPASSAT JORDBRUK
Certifierad ekologisk produktion eller kretsloppsinriktad produktion
Allmänna regler för växtodling och djurhållning
1 § Genetiskt modifierade organismer eller produkter som härletts ur sådana
organismer får inte användas, med undantag av veterinärmedicinska läkemedel.
Vilka krav finns för att få ersättning för certifierad ekologisk produktion?
2 § För att få ersättning för certifierad ekologisk produktion ska det företag eller den
person som ansluter produktionen till ett godkänt kontrollorgan ha anslutit sig senast på
sista ansökningsdagen för stödåret genom att ha skrivit under och kommit in med ett
anslutningsavtal till ett godkänt kontrollorgan.
3 § Om jordbrukaren ansöker om ersättning för certifierad ekologisk växtodling, ska all
mark och minst lika stor areal som ingår i jordbrukarens åtagande eller ansökan om
åtagande omfattas av certifiering för ekologisk produktion senast från och med den 15
juni samma stödår.
Om jordbrukaren ansöker om ersättning för certifierad ekologisk djurhållning, ska all
djurhållning som ingår i jordbrukarens ansökan om utbetalning omfattas av certifiering
för ekologisk produktion senast från och med den 15 juni samma stödår.
Under förutsättning att anmälan om djurhållning har kommit in till kontrollorganet
senast den 15 juni får länsstyrelsen tillåta att karensperioden för djurhållningen påbörjas
senast från och med den 1 september.
4 § För att vara berättigad till ersättning för certifierad ekologisk produktion ska den
person som står för certifieringen medge, att anslutningen till ett godkänt kontrollorgan
får kontrolleras. Detta gäller också anslutningens omfattning och de resultat av
kontrollorganets kontroller som har betydelse för bedömning av om villkoren för
ersättningen har uppfyllts. Den sökande ska se till att information och handlingar från
det godkända kontrollorganet lämnas till länsstyrelsen och Jordbruksverket inom begärd
tid.
5 § har upphävts genom (SJVFS 2011:1).
Kontroll
6 § Jordbrukaren ska göra det möjligt för länsstyrelsen att kontrollera de uppgifter som
jordbrukaren lämnar mot bokföring, verifikationer, stödjande dokument eller
motsvarande.
Regler för odling
7 § De jordbruksskiften som ingår i åtagande för miljöersättning för certifierad
ekologisk produktion eller kretsloppsinriktad produktion ska vara klart åtskilda från
mark som inte odlas enligt reglerna för miljöersättningen. (SJVFS 2010:13)
30
![](https://lagen.nu/sjvfs/2011:1/sid31.png)
SJVFS 2011:1
8 § För att berättiga till ersättning ska grödan odlas med sikte på god skörd och för det
syfte som grödan har redovisats för. Energiproduktion är inte någon godkänd
användning. Oljeväxter, oljelin, bruna bönor, konservärtor och frövall ska odlas för att
tröskas. Spannmål och proteingrödor ska odlas för att tröskas eller ensileras.
9 § För att berättiga till ersättningen ska grönfoder bestå av ettåriga lantbruksgrödor
och vara dugligt som foder till lantbruksdjur. Vallgräs och vallbaljväxter får endast ingå
som insådd. Med vallgräs avses även rajgräs. (SJVFS 2010:13)
Vilka uppgifter om växtodling ska dokumenteras?
10 § Vid kontroll ska följande dokumenterade uppgifter finnas tillgängliga:
1.
växtföljder,
2. ursprung, behandling och datum för sådd eller plantering av förökningsmaterial,
3.
ursprung, mängd och datum för spridning av tillförda gödsel- och
jordförbättringsmedel,
4. ursprung, mängd och datum för spridning av tillförda växtskyddsmedel, samt
5. vilka andra växtskyddsåtgärder som vidtagits i odlingen.
Hur ska jordbrukaren göra för att bibehålla eller höja markens bördighet?
11 § Markens bördighet och biologiska aktivitet ska behållas eller höjas, i första hand
genom att följande åtgärder vidtas, som behövs för odling med sikte på god skörd:
1. odling av ettåriga gröngödslingsgrödor, baljväxtrika vallar eller växter med djupt
rotsystem i lämplig växtföljd,
2. tillförsel av stallgödsel från ekologisk djurhållning, samt
3. tillförsel av annat organiskt material, komposterat eller inte, från ekologisk odling.
(SJVFS 2010:13)
Vilka gödsel- och jordförbättringsmedel får användas?
12 § Om näringstillförsel enligt 11 § inte är tillräcklig för att hålla växterna i
växtföljden friska och produktionsdugliga eller för att hålla marken i god kondition, får
de gödsel- eller jordförbättringsmedel som anges i bilaga 1 i kommissionens förordning
(EG) nr 889/200814 användas. Utöver åtgärder som nämns i 11 § får endast dessa
produkter användas och endast på de villkor som anges i bilaga 1 kommissionens
förordning (EG) nr 889/2008 och i artikel 16.1 i rådets förordning (EG) nr 834/200715.
Jordbrukaren ska vid kontroll kunna visa att det har funnits behov av att använda
produkten. (SJVFS 2009:30)
Preparat för jordförbättring och kompostering
13 § Preparat av mikroorganismer får användas för att förbättra jordens bördighet och
biologiska aktivitet samt för att stimulera komposteringsprocessen.
14 EUT L 250, 18.9.2008, s. 1 (Celex 32008R0889).
15 EUT L 189, 20.7.2007, s. 1 (Celex 32007R0834).
31
![](https://lagen.nu/sjvfs/2011:1/sid32.png)
SJVFS 2011:1
Hur ska växtskyddsproblem förebyggas och åtgärdas?
14 § Växtskadegörare ska i första hand bekämpas genom en lämplig kombination av
följande åtgärder som behövs för odling med sikte på god skörd:
1. val av lämpliga arter och sorter,
2. odling i lämplig växtföljd,
3.
mekanisk
bearbetning,
4. flamning och ångning,
5.
utsättning och gynnande av växtskadegörarnas naturliga fiender eller
konkurrenter, samt
6. användning av fällor och fångstanordningar.
Förutom åtgärderna i första stycket, får endast de växtskyddsmedel som anges i
bilaga 2 i kommissionens förordning (EG) nr 889/200816 användas och endast på de
villkor som anges där och i artikel 16.1 i rådets förordning (EG) nr 834/200717.
Jordbrukaren ska vid kontroll kunna visa att det har funnits behov av att använda
produkten. (SJVFS 2009:30)
Vilket förökningsmaterial ska användas?
15 § Förökningsmaterial
ska
vara
ekologiskt odlade. Detta innebär att
förökningsmaterial av:
1.
ettåriga grödor ska härstamma från växtmaterial som odlats ekologiskt i
åtminstone en generation, samt
2. fleråriga grödor ska härstamma från växtmaterial som odlats ekologiskt i
åtminstone två odlingssäsonger.
I de fall ekologiskt odlat förökningsmaterial inte finns att tillgå kan Jordbruksverket
ge dispens från dessa krav.
Vilka särskilda villkor finns för hampa?
16 § Jordbrukare kan få ersättning för hampa endast om följande villkor enligt
kommissionens förordningar (EG) nr 1120/200918 och (EG) nr 1122/200919 har
uppfyllts:
1. utsädet ska vara certifierat,
2. sorten ska finnas på listan över godkända hampsorter, och
3. länsstyrelsen ska senast den 30 juni stödåret ha fått in etikett från utsädesför-
packningen samt uppgift om sort och utsädesmängd för de skiften där hampa odlas.
(SJVFS 2010:13)
16 EUT L 250, 18.9.2008, s. 1 (Celex 32008R0889).
17 EUT L 189, 20.7.2007, s. 1 (Celex 32007R0834).
18 Kommissionens förordning (EG) nr 1120/2009 av den 29 oktober 2009 om tillämpningsföreskrifter för det system med samlat
gårdsstöd som föreskrivs i avdelning III i rådets förordning (EG) nr 73/2009 om upprätttande av gemensamma bestämmelser för
system för direktstöd för jordbrukare inom den gemensamma jordbrukspolitiken och om upprättande av vissa stödsystem för
jordbrukare (EUT L 316, 2.12.2009, s.1).
19 Kommissionens förordning (EG) nr 1122/2009 av den 30 november 2009 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG)
nr 73/2009 vad gäller tvärvillkor, modulering och det integrerade administrations- och kontrollsystem inom de system för direktstöd
till jordbrukare som införs genom den förordningen och om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1234/2007 när
det gäller tvärvillkoren för stöd inom vinsektorn (EUT L 316, 2.12.2009, s. 65).
32
![](https://lagen.nu/sjvfs/2011:1/sid33.png)
SJVFS 2011:1
Vilka särskilda villkor finns för frövall?
17 § Jordbrukaren ska kunna visa att skörden från frövall har rensats och använts till
utsäde. En frövall får endast bestå av en art av vallbaljväxter eller vallgräs.
Vilka särskilda villkor finns för frukt- och bärodling?
18 § För att en fruktodling ska vara ersättningsberättigande, ska den ha minst 400 träd
per hektar äpple (Malus spp.), päron (Pyrus spp.), plommon eller körsbär (Prunus spp.).
Odling av surkörsbär (Prunus cerasus) ska ha minst 300 träd per hektar.
19 § För att en bärodling ska vara ersättningsberättigande ska den ha minst
1. 30 000 plantor per hektar smultron (Fragaria vesca) eller lingon (Vaccinium vitis-
idaea),
2. 20 000 plantor per hektar jordgubbar (Fragaria ananassa), tranbär (Vaccinium
spp.) eller åkerbär (Rubus arcticus, R x stellarcticus),
3. 3 000 plantor per hektar hjortron (Rubus chamaemorus),
4. 2 000 plantor per hektar hallon, björnbär eller björnbärskorsningar (Rubus spp.),
5. 1 500 plantor per hektar vinbär (Ribes spp.), krusbär (Ribes uva-crispa), blåbär
(Vaccinium spp.), nypon (Rosa spp.), aronia (Aronia spp.), rosenkvitten (Chaenomeles
spp.) eller vindruvor (Vitis ssp.),
6. 1 200 plantor per hektar havtorn (Hippophae rhamnoides) eller bärhäggmispel
(Amelanchier alnifolia), eller
7. 600 plantor per hektar fläder (Sambucus nigra).
20
§
Fruktträd ska beskäras årligen, om de är av sådan sort att detta krävs.
Jordbrukaren ska vid kontroll kunna visa dokumentation av de åtgärder som vidtagits i
odlingen.
21 § Bärodlingar, dock inte odling av vindruvor, berättigar till ersättning även de år
odlingen etableras eller föryngras.
Regler för djurhållning
Vilket är det minsta antal djur som krävs för att uppfylla djuråtagandet?
22 § Djurhållningen måste varje kalenderår under hela åtagandeperioden minst omfatta
något av följande djurantal:
1. en tacka, en get eller en sugga under hållandeperioden,
2. ett nötkreatur i genomsnitt,
3. två djurenheter av värphöns i genomsnitt,
4. två djurenheter av slaktkycklingar i genomsnitt eller
5. ett slaktsvin som levererats till slakteri. (SJVFS 2010:13)
23 § Åkermark berättigar till ersättning för djurhållning i de fall den odlas med grödor
som berättigar till ersättning för certifierad ekologisk produktion eller
kretsloppsinriktad produktion. (SJVFS 2010:13)
33
![](https://lagen.nu/sjvfs/2011:1/sid34.png)
SJVFS 2011:1
Undantag från djurregler första halvåret
24 § Om jordbrukaren inte tidigare fått ersättning för ekologisk djurhållning, måste
djuren hållas ekologiskt senast från och med den 1 juli det första året i
åtagandeperioden. Orsak och tidpunkt för eventuell senarelagd ekologisk djurhållning
ska antecknas i stalljournalen.
Hur redovisas tackor, getter och suggor i ansökan om utbetalning?
25 § Jordbrukaren ska i ansökan om utbetalning ange det antal tackor, getter och
suggor som utgör underlag för utbetalning av ersättning. Minst det antal djur som anges
i ansökan om utbetalning ska hållas av jordbrukaren under en hållandeperiod av minst
två månader och enligt reglerna för miljöersättningen, räknat från dagen efter det att
ansökan om utbetalning kommit in till länsstyrelsen. (SJVFS 2010:13)
26 § Med tackor och getter avses de hondjur som har satts in i avel eller är äldre än ett
år. Villkoret ska ha uppfyllts senast under hållandeperioden för ansökningsåret.
Hur får ersättningsberättigande tackor, getter och suggor bytas ut?
27 § Tackor, getter och suggor som angivits i ansökan om utbetalning kan bytas ut mot
andra ersättningsberättigande tackor, getter eller suggor under hållandeperioden.
Bytet ska göras inom 10 dagar från det att de utbytta djuren togs från företaget. Antalet
djurenheter får genom bytet inte bli mindre än det som angivits i ansökan om
utbetalning.
Hur beräknas antalet nötkreatur?
28 § Uppgifter om nötkreatur som ska utgöra underlag för utbetalning av ersättning
hämtas ur centrala nötkreatursregistret (CDB).
Räkningsperioden löper från och med den 1 augusti året före ansökningsåret till och
med den 31 juli ansökningsåret. Om jordbrukaren inte har ansökt om utbetalning för
nötkreatur i miljöersättningen under föregående stödår, löper räkningsperioden från och
med den 1 januari till och med den 31 juli ansökningsåret. (SJVFS 2010:13)
29 § Jordbrukaren kan bara tillgodoräkna sig de egna nötkreatur som finns redovisade
på den egna produktionsplatsen och som är anmälda till CDB när underlag för
beräkning hämtas ur CDB.
Ett djur får endast tillgodoräknas en jordbrukare vid ett och samma räkningstillfälle.
Den dag ett djur rapporteras ut från en produktionsplats anses djuret tillhöra den
utrapporterande produktionsplatsen.
Under förutsättning att det inte beror på jordbrukaren kan länsstyrelsen medge att ett
djur som inte är anmält till CDB får räknas, om det finns särskilda skäl.
Hur redovisas och beräknas slaktsvin?
30 § Jordbrukaren kan få ersättning för det antal slaktsvin som slakterier rapporterar för
jordbrukarens produktionsplats till Jordbruksverkets slaktregister i enlighet med Statens
34
![](https://lagen.nu/sjvfs/2011:1/sid35.png)
SJVFS 2011:1
jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 2009:43) om slakteriers rapportering avseende
slaktade djur.
Räkningsperioden löper från och med den 1 augusti året före ansökningsåret till och
med den 31 juli ansökningsåret. Om jordbrukaren inte har ansökt om utbetalning för
slaktsvin föregående stödår löper räkningsperioden från och med den 1 januari till och
med den 31 juli ansökningsåret. Alla slaktsvin från produktionsplatsen som slaktas
under räkningsperioden ska hållas enligt reglerna för miljöersättningen.
Under förutsättning att det inte beror på jordbrukaren kan länsstyrelsen medge att ett
djur som inte är anmält till Jordbruksverkets slaktregister får räknas, om det finns
särskilda skäl. (SJVFS 2010:13)
Hur redovisas och beräknas värphöns och slaktkycklingar?
31 § Jordbrukaren ska i ansökan om utbetalning ange det genomsnittliga antalet
värphöns och slaktkycklingar som hålls under räkningsperioden.
Det genomsnittliga antalet värphöns och slaktkycklingar beräknas genom att antalet
djur som sätts in, oavsett om de satts in före räkningsperioden, eller inte, multipliceras
med antalet dagar som djuren hålls under räkningsperioden samt delas med antalet
dagar i räkningsperioden. Värphöns ersätts dock först efter 16 veckors ålder. Vid
omgångsuppfödning behöver man inte räkna bort slaktkycklingar och värphöns som dör
eller behöver avlivas innan hela omgången tas ur produktion.
Räkningsperioden löper från och med den 1 augusti året före ansökningsåret till och
med den 31 juli ansökningsåret. Om jordbrukaren inte har ansökt om utbetalning för
djurslaget föregående stödår löper räkningsperioden från och med den 1 januari till och
med den 31 juli ansökningsåret.
Hur många värphöns och slaktkycklingar behövs för att få utbetalning?
32 § Ersättning betalas inte ur för mindre än två djurenheter av värphöns eller två
djurenheter av slaktkycklingar.
Antalet värphöns och slaktkycklingar på jordbruksföretaget fastställs utifrån det
genomsnittliga innehavet under räkningsperioden.
Vilken dokumentation ska finnas om djurhållningen?
33 § Vid kontroll ska följande dokumenterade uppgifter finnas tillgängliga:
1. datum för de perioder då djuren haft tillgång till utevistelse,
2. för idisslare, datum för betesperiodens start och slut,
3. uppgifter om fodrets ursprung,
4. foderstat för alla grupper av djur,
5. uppgift om inköpta djur kommer från ekologisk eller konventionell djurhållning,
och
6.
för fjäderfä, uppgift om när djuren sätts in och tas ur produktion på
produktionsenheten.
Vad gäller vid parallellhållning?
34 § Djur som hålls enligt reglerna i miljöersättningen får endast vistas i byggnader
och stallavdelningar som är helt avskilda från byggnader och stallavdelningar med djur
av samma art som inte hålls ekologiskt. Foder som inte är ekologiskt och som används
35
![](https://lagen.nu/sjvfs/2011:1/sid36.png)
SJVFS 2011:1
till djur som inte hålls ekologiskt ska förvaras och hanteras tydligt åtskilt från foder till
djuren inom miljöersättningen. (SJVFS 2010:13)
Vilka krav ställs på djur som förs in i besättningen?
35 § Djur som förs in i besättningen under åtagandeperioden ska komma från ekologisk
djurhållning.
36 § Undantag från 35 § kan göras i följande fall när lämpliga ekologiskt uppfödda djur
inte finns att tillgå.
1. Djur som inte är ekologiskt uppfödda får köpas in för avel, i begränsad
omfattning, som ett komplement till en naturlig ökning och för förnyelse av
besättningen.
2. Djur som inte är ekologiskt uppfödda får köpas in för avel, i större omfattning, vid
byte av djurras, utveckling av en ny djurspecialisering eller vid inköp av djur av hotade
husdjursraser. För väsentlig utökning av uppfödningsenheten krävs dispens för att köpa
in djur som inte är ekologiskt uppfödda. För certifierad ekologisk produktion beslutar
Jordbruksverket om dispens. För kretsloppsinriktad produktion beslutar länsstyrelsen
om dispens. Ansökan om dispens ska lämnas till länsstyrelsen och innehålla en
beskrivning av de åtgärder som har gjorts för att hitta ekologiska djur.
3. Vid hög dödlighet bland djuren, orsakad av omständigheter som har att göra med
djurens hälsa, med olyckshändelser eller med katastrofer, får besättningen förnyas eller
ges en ny sammansättning med djur som inte är ekologiskt uppfödda.
4. Värphöns som inte är ekologiskt uppfödda och som är högst 18 veckor gamla får
tas in i certifierad ekologisk produktion eller kretsloppsinriktad produktion till och med
den 31 december 2011. Dessa värphöns måste ha fötts upp enligt de regler för utfodring
och förebyggande hälsovård och veterinärvård som gäller för ekologisk djurhållning.
5. Blivande värphöns och slaktkycklingar som inte är ekologiskt uppfödda får tas in i
certifierad ekologisk produktion eller kretsloppsinriktad produktion om djuren är yngre
än tre dagar. (SJVFS 2011:1)
I vilka undantagsfall får djur hållas bundna?
37 §20 Djur får inte hållas bundna. När det är berättigat för djurens säkerhet får enskilda
djur dock hållas bundna under en begränsad tid. Om byggnaden där djuren hålls är
uppförd före den 24 augusti 2000, får nötkreatur hållas bundna, dock endast om djuren
får tillgång till regelbunden rastning. Detta undantag gäller till och med den 31
december 2013.
Daglig utevistelse under en maximalt utsträckt tid före och efter betesperioden
uppfyller kravet på regelbunden rastning. Vid rastning utomhus ska hänsyn tas till om
det är lämpligt med hänsyn till nötkreaturens välbefinnande och markens tillstånd.
Vid sådana till- eller ombyggnader som ska förprövas enligt djurskyddsförordningen
(1988:539) ska lösningar väljas där rastning är möjlig under hela året. (SJVFS 2010:80)
38 § Nötkreatur i mindre besättningar får hållas bundna om det inte är möjligt att hålla
djuren i grupper som är lämpade för deras särskilda behov. Nötkreatur under
20 Senaste lydelse SJVFS 2010:80.
36
![](https://lagen.nu/sjvfs/2011:1/sid37.png)
SJVFS 2011:1
20 månader får dock endast hållas bundna under en period av högst tre månader för att
vänjas vid uppbindning.
Nötkreatur som hålls bundna ska minst två gånger per vecka få tillgång till
utevistelse på rastgårdar eller lämplig mark utomhus. (SJVFS 2011:1)
Vilka krav finns för byggnader?
39 § Byggnader för nötkreatur, får, getter och grisar ska ha en bekväm ligg- och
viloplats som ska bestå av helt golv utan spalt. Liggplatsen ska vara väl strödd. Ströet
ska bestå av halm eller annat lämpligt naturmaterial. Ströet får förbättras eller berikas
med de mineralprodukter som är tillåtna som gödselmedel i jordbruk med ekologisk
produktion i enlighet med bilaga 1 i kommissionens förordning (EG) nr 889/200821.
(SJVFS 2009:30)
40 §22 Byggnaderna ska uppfylla bestämmelserna i bilaga 3 i kommissionens
förordning (EG) nr 889/200823 . Byggnaderna behöver inte ha en rastgård om djuren har
tillgång till utevistelse på lämplig mark utomhus.
För byggnader som har uppförts före den 24 augusti 1999 medges undantag från
villkoren i första stycket. Detta undantag gäller fram till och med den 31 december
2013.
För värphöns som hålls i byggnader som uppförts före den 24 augusti 1999 gäller att
jordbrukaren får hålla högst sju hönor per kvadratmeter tillgänglig ströyta och
våningsplan. (SJVFS 2010:80)
41 § För däggdjur gäller att minst 50 procent av inomhusarean enligt bilaga 3 i
kommissionens förordning (EG)
nr
889/200824 ska utgöras av helt golv.
Resningsutrymmet, högst 30 cm, får räknas in. (SJVFS 2009:30)
När ska idisslare ha tillgång till bete och utevistelse?
42 § Alla nötkreatur, getter och får ska ha tillgång till bete under betesperioden. Tjurar
som är äldre än ett år behöver inte ha tillgång till bete, om de i stället har tillgång till
rastgård. Vid bete ska hänsyn tas till om det är lämpligt med hänsyn till djurens
välbefinnande och markens tillstånd.
43 § För djurhållning i byggnader som har uppförts efter den 24 augusti 1999 och för
samtliga byggnader från och med den 1 januari 2014 gäller att:
1. nötkreatur, får och getter ska ha tillgång till rastgård eller lämplig mark utomhus
under en maximalt utsträckt period före och efter betesperioden,
2. tjurar som är äldre än ett år och som hålls på rastgård under betesperioden ska
dock ha tillgång till rastgården under hela året.
Vid utevistelse ska hänsyn tas till om det är lämpligt med hänsyn till djurens
välbefinnande och markens tillstånd. (SJVFS 2011:1)
21 EUT L 250, 18.9.2008, s. 1 (Celex 32008R0889).
22 Senaste lydelse SJVFS 2010:80.
23 EUT L 250, 18.9.2008, s. 1 (Celex 32008R0889).
24 EUT L 250, 18.9.2008, s. 1 (Celex 32008R0889).
37
![](https://lagen.nu/sjvfs/2011:1/sid38.png)
SJVFS 2011:1
44 § Nötkreatur får slutgödas inomhus. Slutgödning av får inomhus är tillåtet fram till
och med den 31 december 2012. Slutgödning inomhus får vara högst en femtedel av
djurens liv, dock högst tre månader. (SJVFS 2011:1)
Hur ska kalvar, lamm, killingar och smågrisar utfodras?
45 § Utfodring av kalvar, lamm, killingar och smågrisar ska baseras på naturlig mjölk,
företrädesvis modersmjölk. De ska födas upp på naturlig mjölk under en minimiperiod
som är:
1. 90 dagar för kalvar,
2. 45 dagar för lamm och killingar, och
3. 40 dagar för grisar.
Hur ska kalvar hållas?
46 § Kalvar får inte hållas enskilt i boxar när de är äldre än en vecka. I undantagsfall
kan en kalv hållas ensam, om det är motiverat av veterinärmedicinska skäl eller
djurskyddsskäl. Då ska boxen som kalven hålls enskilt i minst vara avsedd för två
kalvar.
Hur ska grisar hållas?
47 § Grisar ska ha tillgång till mark eller rastgård utomhus och kunna använda dessa
när deras välbefinnande och markens tillstånd tillåter detta.
48 § Grisar ska kunna gödsla och böka på rastgårdarna. Om byggnader och rastgårdar
för grisar inte ger tillräckligt skydd mot sol och höga temperaturer ska grisarna ha
tillgång till vattensvalka eller gyttjebad.
49 § Suggor ska hållas gruppvis. Detta gäller inte i sista stadiet av dräktigheten och
under digivningsperioden.
Vilka särskilda regler gäller för fjäderfän?
50 § Slaktkycklingar, som inte är av långsamt växande raser eller linjer, får slaktas
tidigast vid 81 dagars ålder.
51 § Fjäderfän får inte hållas i burar och ska under minst en tredjedel av sitt liv ha
tillgång till utomhusvistelse när väderleksförhållandena tillåter det. För varje omgång
fjäderfän som har fötts upp ska rastgårdarna dessutom lämnas tomma under två
månader. Minst en tredjedel av den inomhusarea som krävs enligt bilaga 3 i
kommissionens förordning (EG) nr 889/200825 ska vara helt golv, det vill säga inte
bestå av nät eller spalt, och vara täckt med strö. (SJVFS 2009:30)
52 § Det ska finnas in- och utgångshål som har en sammanlagd längd av minst 4 meter
per 100 kvadratmeter av den byggnadsyta som är tillgänglig för fåglarna. Rastgårdar för
25 EUT L 250, 18.9.2008, s. 1 (Celex 32008R0889).
38
![](https://lagen.nu/sjvfs/2011:1/sid39.png)
SJVFS 2011:1
fjäderfän ska huvudsakligen vara täckta med växtlighet och vara försedda med skydd
mot rovdjur.
För byggnader som har uppförts före den 24 augusti 1999 medges undantag från
villkoren i första stycket. Detta undantag gäller fram till och med den 31 december
2013. (SJVFS 2011:1)
Vilka krav ställs på djurens foder?
53 § Djuren ska födas upp på ekologiskt producerat foder. Under 2011 får dock högst
5
procent konventionellt foder användas till grisar och fjäderfä. Denna andel
konventionellt foder gäller på årsbasis.
Vid låg foderproduktion, särskilt på grund av exceptionella väderförhållanden, kan
Jordbruksverket tillåta en högre andel konventionellt foder under en begränsad period
och för ett särskilt område. (SJVFS 2011:1)
53 a § har upphävts genom (SJVFS 2009:30).
54 § har upphävts genom (SJVFS 2008:17).
55 § För grisar och fjäderfä får högst 25 procent av det dagliga foderintaget vara
konventionellt foder. (SJVFS 2008:17)
56 § Fodret till nötkreatur, får och getter, räknat på årsbasis, ska huvudsakligen komma
från den egna produktionsenheten. När detta inte är möjligt får fodret odlas i samarbete
med andra gårdar med ekologisk odling.(SJVFS 2010:13)
57 § För nötkreatur, får och getter ska minst 60 procent i dessa djurslags dagliga
foderranson utgöras av grovfoder. För mjölkproducerande djur får grovfoderandelen
sänkas till 50 procent under högst tre månader tidigt i laktationen.
58 § Grovfoder ska ingå i den dagliga foderransonen för svin och fjäderfän.
59 § Fodermängder beräknas i kilo torrsubstans.
Fodertillsatser och foderråvaror
60 § Vegetabiliska foderråvaror av jordbruksursprung som inte är ekologiskt
producerade får endast användas till djurfoder om de finns med i bilaga 5.1 i
kommissionens förordning (EG) nr 889/200826. Kemiska lösningsmedel får inte
användas för att framställa eller bereda vegetabiliska fodermedel. (SJVFS 2009:30)
61 § Foderråvaror av animaliskt ursprung, processtekniska hjälpmedel och andra
tillsatser och produkter får endast användas i djurfoder om de finns med i bilagorna
5.2, 5.3 samt 6 i kommissionens förordning (EG) nr 889/200827, och för de ändamål
som anges där. Endast produkterna i bilaga 6 avsnitt 1.3, 2 och 3 i kommissionens
förordning (EG) nr 889/2008 får användas som tillsatser respektive processtekniska
hjälpmedel i ensilage.
26 EUT L 250, 18.9.2008, s. 1 (Celex 32008R0889).
27 EUT L 250, 18.9.2008, s. 1 (Celex 32008R0889).
39
![](https://lagen.nu/sjvfs/2011:1/sid40.png)
SJVFS 2011:1
Vid behov är det tillåtet att tillsätta syntetiska vitaminer A, E och D som är identiska
med naturliga vitaminer i fodret till idisslare. (SJVFS 2009:30)
Vilka regler gäller för hälsovård och användning av läkemedel?
62 § Problem med parasiter och andra hälsoproblem ska förebyggas genom lämpliga
uppfödningsmetoder och lämplig djurtäthet.
63 § Kemisk-syntetiskt framställda läkemedel eller antibiotika får användas om
behandling är nödvändig för att undvika smärta och lidande hos djuret.
Kemisk-syntetiskt framställda läkemedel eller antibiotika får inte användas för
förebyggande hälsovård. Veterinärbehandling som är obligatorisk enligt nationell
lagstiftning eller EU:s lagstiftning är tillåten, liksom vaccination.
Vad gäller för fortplantning?
64 § Artificiell insemination är tillåten. Andra former av artificiell fortplantning eller
hjälp till fortplantning, såsom embryoöverflyttning och hormonbehandling för brunst-
synkronisering, är förbjudna.
Minskat kväveläckage
Vad krävs för att man ska få ersättning?
65 § För att få ersättning för odling av fånggröda eller för vårbearbetning måste
jordbrukare inom vissa områden varje år odla fånggröda på eller vårbearbeta en areal
motsvarande minst 20 procent av företagets vårsädesareal. Detta gäller jordbrukare med
mark inom stödområde 4b, 5c, 5m och 9 i Stockholms, Uppsala, Södermanlands,
Östergötlands, Kalmar, Gotlands, Blekinge, Skåne, Hallands, Västra Götalands,
Värmlands, Örebro och Västmanlands län samt inom stödområde 5a och 5b i Kalmar,
Gotlands, Blekinge, Skåne, Hallands och Västra Götalands län.
Varje åtgärd måste omfatta motsvarande minst 20 procent av vårsädesarealen för att
ersättning ska kunna lämnas för åtgärden. Därutöver ersätts ytterligare redovisad areal
fånggröda eller vårbearbetning.(SJVFS 2010:13)
Fånggröda
Vilka krav finns på sådd och etablering av fånggröda?
66 § Fånggrödan ska sås med den mängd utsäde som är normalt för arten och syftet
med odlingen.
67 § Följande utsäde får användas vid sådd av fånggröda.
1. Vallgräs eller vallgräs i blandning med vallbaljväxter. Högst 10 viktprocent av
utsädesblandningen får utgöras av vallbaljväxter. Fånggrödan ska sås in i en annan
huvudgröda än potatis, rotfrukter eller grönsaker.
2.
Vitsenap
eller
oljerättika. Fånggrödan ska sås in i eller efter skörd av en annan
huvudgröda än potatis, rotfrukter eller grönsaker. Den kan också sås efter skörd av
40
![](https://lagen.nu/sjvfs/2011:1/sid41.png)
SJVFS 2011:1
potatis, rotfrukter eller grönsaker. Vitsenap eller oljerättika är endast tillåten som
fånggröda i Blekinge, Skåne, Hallands län och i stödområde 9 och 5m i Kalmar län.
3. Höstråg eller westerwoldiskt rajgräs. Fånggrödan ska sås efter skörd av potatis,
rotfrukter eller grönsaker. (SJVFS 2010:13)
68 §28 Om fånggrödan är vallgräs eller vallgräs i blandning med vallbaljväxter, ska den
sås i samband med sådd av huvudgrödan eller senast det datum som framgår av
1 kap. 16 §.
Om fånggrödan är vitsenap eller oljerättika ska den sås senast den 20 augusti.
Om fånggrödan är höstråg ska den sås snarast efter skörd av huvudgrödan, dock
senast
1. den 15 september i Stockholms, Uppsala, Södermanlands, Östergötlands, Kalmar,
Gotlands, Västra Götalands, Värmlands, Örebro och Västmanlands län.
2. den 1 oktober i Blekinge, Skåne och Hallands län.
Om fånggrödan är westerwoldiskt rajgräs ska den sås snarast efter skörd av
huvudgrödan, dock senast den 15 augusti. (SJVFS 2011:1)
69 § Om etableringen av fånggrödan är otillräcklig med hänsyn taget till lokala
förhållanden och väderlek, lämnas ingen ersättning för fånggröda.
När får fånggrödan brytas?
70 § Om fånggrödan är vallgräs eller vallgräs i blandning med vallbaljväxter, får den
brytas tidigast
1. den 10 oktober i Stockholms, Uppsala, Södermanlands, Östergötlands, Kalmar,
Gotlands, Västra Götalands, Värmlands, Örebro och Västmanlands län,
2. den 20 oktober i Blekinge, Skåne och Hallands län.
Om fånggrödan är vitsenap eller oljerättika, får den brytas tidigast den 20 oktober.
Om fånggrödan är höstråg eller westerwoldiskt rajgräs, får den brytas tidigast
den 1 januari. (SJVFS 2010:13)
Hur får fånggrödan användas?
71 § Fånggrödan får inte utnyttjas för slåtter, bete eller annan produktion före det
datum då den tidigast får brytas. Fånggrödan höstråg får inte övergå till huvudgrödan
höstråg året efter stödåret.
Hur får gödselmedel och kemiska växtskyddsmedel spridas?
72 § Efter skörd av huvudgrödan får inte gödselmedel eller kemiska växtskyddsmedel
spridas på marken före det datum då fånggrödan tidigast får brytas. (SJVFS 2009:30)
28 Senaste lydelse SJVFS 2010:66.
41
![](https://lagen.nu/sjvfs/2011:1/sid42.png)
SJVFS 2011:1
Vårbearbetning
Vad kan man få ersättning för?
73 § Mark som tidigast den 1 januari året efter stödåret jordbearbetas efter skörd av en
huvudgröda eller vall, eller efter en bevuxen träda, kan berättiga till ersättning för
vårbearbetning. Marken ska vårsås med en huvudgröda eller vall senast det datum som
framgår av 1 kap. 16 §.
Skörd av potatis, rotfrukter eller grönsaker betraktas som jordbearbetning.
(SJVFS 2011:1)
Hur får gödselmedel och kemiska växtskyddsmedel spridas?
74 § Efter skörd av en huvudgröda, efter den sista skörden av en vall eller efter en
bevuxen träda får inte gödselmedel eller kemiska växtskyddsmedel spridas på marken
förrän tidigast den 1 januari året efter stödåret.
Skötsel av våtmarker
75 § har upphävts genom (SJVFS 2011:1).
Vad kan man få ersättning för?
76 § Ersättning lämnas för skötsel av våtmarker som i miljöförbättrande syfte har
anlagts i odlingslandskapet.
Ersättning lämnas även för hela eller delar av våtmarker som i miljöförbättrande syfte
har restaurerats i odlingslandskapet om miljönyttan stärks av ett skötselåtagande eller
om restaureringen inneburit att markens alternativvärde försämrats.
Extra markersättning kan ges under förutsättning att våtmarkens värde för miljön
bedöms vara hög.
Förundersökning, slutbesiktning och specifika villkor för åtagandet
77 § Platsen för våtmarken ska ha besiktigats av länsstyrelsen innan anläggningen eller
restaureringen påbörjats och våtmarken ska ha godkänts efter att den färdigställts.
Länsstyrelsen fastställer den areal som omfattas av åtagandet.
Länsstyrelsen får besluta om särskilda villkor, till exempel:
1. hur dammvallen och dess släntlutning ska utformas,
2. hur dammvallen ska smälta in i omgivningen,
3. var och hur schaktmassorna ska placeras,
4. vid vilken tidpunkt våtmarken senast ska vara färdigställd och godkänd,
5. förbud mot fisk- och kräftodling samt mot utsättning och utfodring av fiskar,
kräftor och andra djur,
6. förbud mot att helt tömma våtmarken, samt
7. att hela eller delar av den färdiga våtmarken ska omfattas av ett åtagande för
betesmarker och slåtterängar. (SJVFS 2011:1)
42
![](https://lagen.nu/sjvfs/2011:1/sid43.png)
SJVFS 2011:1
Vilka generella villkor gäller?
78 § Dammvallar, brunnar och övriga anläggningar ska underhållas så att deras
funktion består under hela åtagandeperioden.
79 § Igenväxningsvegetation ska tas bort i den utsträckning som länsstyrelsen
bestämmer.
80 § Inom våtmarken är det inte tillåtet att sprida gödselmedel eller kemiska
växtskyddsmedel. Det är heller inte tillåtet att sprida kalk, om inte länsstyrelsen
bestämmer annat.
Skyddszoner
Vilka krav finns på anläggning av en skyddszon?
81 § Skyddszonen ska anläggas på åkermark som direkt gränsar till vattenområde. Med
vattenområde avses här vattendrag, sjöar, hav eller dammar.
82 § Den sträcka av skyddszonsskiftet som gränsar mot ett vattenområde ska vara
minst 20 meter lång.
83 § Skyddszonen ska sås senast det datum som framgår av 1 kap. 16 § det första året i
åtagandeperioden.
Växtligheten på skyddszonen ska utgöras av vallgräs eller vallgräs i blandning med
vallbaljväxter. En insektsfrämjande fröblandning får blandas in vid sådden. Högst
10 viktprocent av utsädesblandningen får utgöras av vallbaljväxter. Sådden ska ske med
den mängd utsäde som är normalt för arten och syftet med odlingen.
Skyddszoner som redan är etablerade vid åtagandeperiodens början omfattas inte av
kravet på sådd. (SJVFS 2011:1)
Vilka krav finns på skyddszonen?
84
§
En anlagd skyddszon ska ligga obruten på samma mark under hela
åtagandeperioden. Skadad eller utgången växtlighet ska repareras.
85 § På skyddszonen är det inte tillåtet att göra något som leder till att växtligheten
skadas eller att skyddszonen bearbetas förrän efter tidigaste datum för brytning av
skyddszonen.
Vid dikning får dock jordmassor läggas på skyddszonen. Vid täckdikning av ett
intilliggande skifte får skyddszonen brytas igenom. Jordmassorna ska vara bortförda
och skyddszonens växtlighet reparerad senast det datum som framgår av 1 kap. 16 §.
(SJVFS 2011:1)
86 § Växtligheten på skyddszonen får skördas, dock tidigast den 15 juli. Den får betas
under hela betessäsongen.
Växtligheten på skyddszonen får slås av under hela växtperioden, om den avslagna
växtligheten kan ligga kvar på skyddszonen utan att skada växtligheten på denna.
43
![](https://lagen.nu/sjvfs/2011:1/sid44.png)
SJVFS 2011:1
Växtligheten på skyddszonen får inte användas till utsädesproduktion
eller
energiproduktion
. (SJVFS 2010:13)
87 § Det sista året i åtagandeperioden får skyddszonen brytas tidigast
1. den 20 september i Stockholms, Uppsala, Södermanlands, Värmlands, Örebro och
Västmanlands län,
2. den 10 oktober i Östergötlands, Jönköpings, Kronobergs, Kalmar, Gotlands och
Västra Götalands län, och
3. den 20 oktober i Blekinge, Skåne och Hallands län. (SJVFS 2010:13)
Traditionell odling av bruna bönor
Vilken mark ingår i åtagandet och hur ska den skötas?
88 § All areal bruna bönor som odlas på företaget ingår i åtagandet och ska skötas
enligt stödreglerna.
Vad gäller för växtskyddsmedel och växtnäring? (SJVFS 2009:30)
89 § Kemiska växtskyddsmedel mot insekter eller svamp får inte användas.
90 § Kväve får endast tillföras med högst 30 kg per hektar som en startgiva i direkt
anslutning till sådd.
91 § Sökanden ska årligen upprätta en växtodlingsplan. Planen ska innehålla
1. tillförd mängd kväve, och
2. tidpunkt för tillförseln.
Redovisningen ska göras skiftesvis.
Vad gäller för jordbearbetning och bekämpning av ogräs?
92 § Bruna bönor ska odlas i rader med sådant radavstånd att mekanisk ogräs-
bekämpning kan utföras. Annan jordbearbetning än mekanisk ogräsbekämpning får inte
göras på aktuella skiften före den 15 november. Detta gäller dock inte om en höstsådd
gröda sås samma år.
Miljöskyddsåtgärder
Vem är berättigad till ersättning?
93 § För att vara berättigad till ersättning ska företaget göra följande:
1. upprätta en växtodlingsplan,
2. upprätta en växtnäringsbalans,
3. genomföra markkartering av de skiften som brukas,
4.
fastställa
kväveinnehållet i flytgödseln,
5. anlägga eller ha en fungerande biobädd eller annan säker påfyllningsplats/metod
för sprutan,
44
![](https://lagen.nu/sjvfs/2011:1/sid45.png)
SJVFS 2011:1
6. använda en funktionstestad spruta,
7.
löpande för varje spridningstillfälle dokumentera bekämpningsbehovet vid
användning av växtskyddsmedel och fastställa möjligheter till behovsanpassad
bekämpning,
8.
varje år anlägga s.k. kontrollrutor för uppföljning av effekten vid
ogräsbekämpning i vår- respektive höstsäd och i förekommande fall bekämpning av
skadegörare, samt
9. anlägga sprutfria kantzoner motsvarande 20 meter kantzon per hektar stråsäd.
(SJVFS 2008:17)
Vilka arealer är ersättningsberättigande?
94 § All åkermark är ersättningsberättigande, med följande undantag:
1.
mark som ingår i ett åtagande för certifierad ekologisk produktion eller
kretsloppsinriktad produktion,
2. trädad mark,
3. slåtter eller betesvall,
4. skyddszon, samt
5. mark med fleråriga energigrödor. (SJVFS 2011:1)
Vad gäller för växtodlingsplanen?
95 § En växtodlingsplan ska upprättas före växtodlingssäsongens början varje år under
åtagandeperioden.
96 § Växtodlingsplanen
ska
innehålla
en redovisning av företagets alla
åkermarksskiften. Samma skiftesredovisning som anges i ansökan om utbetalning ska
användas. En annan skiftesredovisning kan godkännas om den lätt går att koppla till
ansökan om utbetalning. För varje skifte ska redovisas:
1. förfrukt, årets gröda och sort,
2. behov av fosfor och kalium grundat på markkartering enligt 100 §,
3. beräknat behov av kväve enligt uppskattad skördenivå, förfruktseffekt och
långsiktig effekt av stallgödsel,
4. planerad tillförsel av kväve, fosfor och kalium i mineralgödsel, stallgödsel eller
andra organiska gödselmedel. I de fall markkartering ännu inte har utförts får en
bedömning av behovet av fosfor och kalium ligga till grund för växtodlingsplanen,
5. användning av stallgödsel och andra organiska gödselmedel ska dokumenteras
kontinuerligt beträffande tidpunkt för spridning, gödselslag och tillförd mängd per
hektar, samt
6. skördad mängd av grödan.
Vilka krav ställs på växtnäringsbalansen?
97 § En växtnäringsbalans ska upprättas senast under andra året i åtagandeperioden. En
växtnäringsbalans som är upprättad året före åtagandeperiodens början godkänns om
den är utförd enligt kraven i 98 §.
98 § Växtnäringsbalansen ska innehålla uppgifter om alla produkter som innehåller
kväve, fosfor eller kalium och som har förts in i och bort från företagets produktion.
45
![](https://lagen.nu/sjvfs/2011:1/sid46.png)
SJVFS 2011:1
Växtnäringsbalansen ska också innehålla uppgifter om tillförsel av kväve genom
kvävefixering eller kvävenedfall. Skillnaden mellan tillförda och bortförda
växtnäringsämnen och balansen per hektar brukad åkermark ska beräknas. Produkternas
halt av kväve, fosfor eller kalium ska stämma överens med vedertagna värden eller
grundas på värden från en dokumenterad analys.
99 § Om driftsinriktningen på företaget ändras från kreaturslöst, till att omfatta
djurhållning som motsvarar minst 10 djurenheter, ska en ny växtnäringsbalans
upprättas. Den nya växtnäringsbalansen ska upprättas inom 2 år efter att ändringen
genomförts. I denna paragraf har begreppet djurenhet samma betydelse som i
förordningen (1998:899) om miljöfarlig verksamhet och hälsoskydd.
Vilka krav ställs för markkarteringen?
100 § All åkermark inom företaget ska vara markkarterad. För att markkarteringen ska
godkännas måste följande vara uppfyllt.
1. Samtliga prover ska vara jämnt fördelade över hela företagets åkermark eller vara
anpassade efter jordartsskillnader i åkermarken.
2. Provtagningar för analys av pH-värde, P-AL (lättlöslig fosfor) och K-AL
(lättlöslig kalium) ska göras med minst ett prov per hektar. För markkarteringar som
utförts mellan 2002 och 2006 gäller att en provtäthet med ett prov per 1,5 hektar kan
accepteras om fälten har jämn jordart och mullhalt. Skiften som är mindre än 3 hektar
får ytkarteras.
3. Provtagningar för analys av jordart ska göras med minst ett prov för vart tredje
hektar.
4. Provtagning ska ske till matjordsdjup.
5.
Analyserna ska minst omfatta pH-värde, P-AL, K-AL och jordart. För
jordartsklassifikationen ska minst lerhalt (< 0,002 mm), sand och grovmo (2,0-0,063
mm) och mullhalt analyseras. Lerhalten ska bestämmas genom sedimentationanalys.
Sand och grovmo ska bestämmas genom våtsiktning. Mullhalten ska bestämmas genom
glödgningsförlust eller motsvarande metod.
6. Provplatserna ska vara utmärkta på en karta över företaget. Kartan ska vara tydlig
och vara i en skala som gör att det är lätt att på skiftesnivå urskilja resultaten från
provtagningen.
7.
Markkarteringen får inte vara äldre än 10 år under åtagandeperioden.
Jordartsanalysen får vara äldre än 10 år under åtagandeperioden om den har genomförts
i enlighet med punkt 5.
101 § Företag som inte har en godkänd markkartering enligt 100 § vid åtagande-
periodens början, ska genomföra en godkänd markkartering senast under det tredje året
i åtagandeperioden.
Åkermark som tillförs företaget efter det tredje året i åtagandeperioden ska ha en
godkänd markkartering enligt 100 § vid övertagandet eller snarast möjligt efter
övertagandet. (SJVFS 2011:1)
Vad gäller för fastställandet av kväveinnehållet i flytgödseln?
102 § Gödseln ska analyseras en gång per år och flytgödselbehållare. Analysen ska
omfatta ammoniumkvävehalt.
46
![](https://lagen.nu/sjvfs/2011:1/sid47.png)
SJVFS 2011:1
103 § Resultatet av analysen ska dokumenteras och sparas under åtagandeperiodens
längd.
Vilka krav ställs på påfyllnings- och rengöringsplatsen?
104 § Påfyllning av sprutan ska ske på en fungerande biobädd, på en tät platta med
uppsamling, på det skifte där sprutningen ska påbörjas eller på annan biologiskt aktiv
mark med växttäcke. Om påfyllningen sker på skiftet, ska en mobil
påfyllningsutrustning med tank för vatten och låsbart förvaringsutrymme avsett för
växtskyddsmedel användas. (SJVFS 2008:17)
105 § Rengöring av sprutan ska ske i det behandlade fältet, på annan biologiskt aktiv
mark med växttäcke, på fungerande biobädd eller på tät platta med uppsamling.
(SJVFS 2008:17)
106 § Biobädden ska ha en yta som är större än sprutans bredd och längd i tran-
sportläge.
107 § En tät platta med uppsamling ska ha en yta som är större än sprutans bredd och
längd i transportläge. Uppsamling av spill- och spolvatten ska göras i en tät behållare.
Vad gäller för funktionstest av sprutor?
108 § Samtliga sprutor som används i företaget ska vara funktionstestade.
109 § Sprutan ska testas med högst två års mellanrum. Funktionstestet ska utföras
enligt Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 2006:18) om statsbidrag m.m. för
funktionstest av lantbrukssprutor, samt införande av allmänna råd. Testet ska genom-
föras med godkänt resultat.
Vilka krav ställs på dokumentation av bekämpningsbehovet?
110 § För att anpassa användningen av växtskyddsmedel efter bekämpningsbehovet
ska behovet fastställas med de hjälpmedel som finns. Bekämpningsbehovet ska
dokumenteras skiftesvis innan bekämpningen påbörjas.
Vilka krav ställs på kontrollrutor?
111 § För kontrollrutor gäller följande.
1. Kontrollrutor ska anläggas i stråsädesodlingen varje år.
2. Kontrollrutan ska vara representativ för skiftet.
3. I kontrollrutan får inte ogräs bekämpas, varken mekaniskt eller kemiskt. I
kontrollrutor som gäller svamp- eller insektsbekämpning får ogräs bekämpas.
4. Det ska finnas minst en kontrollruta i stråsäden. Om det förekommer både vår-
och höstsäd, ska det finnas minst en kontrollruta i vårsäd och en i höstsäd.
5. Om svamp eller insekter bekämpas ska ytterligare minst en kontrollruta anläggas i
stråsäden. Om det förekommer både vår- och höstsäd, ska det finnas minst en
47
![](https://lagen.nu/sjvfs/2011:1/sid48.png)
SJVFS 2011:1
kontrollruta i vårsäd och en i höstsäd. I sådana kontrollrutor får ingen svamp- eller
insektsbekämpning göras.
6. Kontrollrutorna ska vara representativt fördelade över gården. (SJVFS 2008:17)
112 § Kontrollrutan ska vara tydligt utmärkt på skiftet. Den ska uppta en yta på minst
60 m2, dock måste den kortaste sidan på rutan vara minst 6 m. Kontrollrutan ska finnas
på samma plats under hela växtodlingssäsongen. Den får inte ligga i anslutning till
skifteskanten eller ligga i anslutning till en annan kontrollruta.
Vad gäller för obesprutade kantzoner?
113 § Längs skifteskanten i stråsädesodlingen ska det finnas en obesprutad kantzon
varje år. Den obesprutade kantzonen ska vara minst 6 meter bred. Längden ska vara
minst 20 meter per hektar stråsäd, dock med en minsta sammanhängande löpsträcka på
100 meter.
114 § Den obesprutade kantzonens början och slut ska vara tydligt utmärkt på skiftet.
Vad gäller allmänt för ersättningsformen?
115 § Alla villkor för ersättningsformen måste följas för all åkermark inom hela
företaget varje år i åtagandeperioden. Undantag gäller dock för:
1. skiften som ingår i ett åtagande för certifierad ekologisk produktion eller
kretsloppsinriktad produktion,
2. arealer som godkänts av länsstyrelsen vid slutbesiktning av anläggning eller
restaurering av våtmark,
3. mark som omfattas av ett åtagande för skötsel av våtmarker, enligt denna
föreskrift eller åtagande för våtmarker och småvatten enligt förordning (1997:1336) om
miljöstöd eller förordning (2000:577) om stöd för miljö- och landsbygds-
utvecklingsåtgärder, samt
4. mark som omfattas av skogliga åtgärder men som fortfarande betraktas som
åkermark. (SJVFS 2011:1)
6 kap.
UTVALD MILJÖ
1 § För regionala skötselinsatser och miljöinvesteringar med fast ersättning ska samma
ersättningsnivå gälla inom hela länet, eller för sametinget hela regionen. Om en lägre
ersättningsnivå än den maximala ersättningsnivå som anges i bilaga 1.4 förordningen
(2007:481) om stöd för landsbygdsutvecklingsåtgärder används, ska den gällande
ersättningsnivån anges i genomförandestrategin. Då en stödmyndighet har angett en
lägre stödnivå än den maximala kan den höjas från ett år till ett annat så länge den
aldrig överstiger den maximala ersättningsnivån. En sänkning av ersättningsnivån är
inte tillåtet från ett stödår till ett annat. (SJVFS 2008:17)
48
![](https://lagen.nu/sjvfs/2011:1/sid49.png)
SJVFS 2011:1
Regionala skötselinsatser
Naturfrämjande insatser på åkermark eller för att minska
växtnäringsläckage från åkermark
2 § Ersättning för naturfrämjande insatser på åkermark eller för att minska
växtnäringsläckage från åkermark kan lämnas för åtgärder som bidrar till att bevara och
förstärka biologisk mångfald och kulturmiljövärden på åkermark eller som bidrar till att
minska växtnäringsförluster från åkermark i följande insatser:
1. Bevarande av hotade åkerogräs
2. Mångfaldsträda
3. Fågelåker
4. Anpassade skyddszoner
Insatserna ovan kan inte kombineras på samma mark under samma år.
(SJVFS 2010:13)
Bevarande av hotade åkerogräs
3 § Ersättning får lämnas för anläggning och skötsel av åker för bevarande av hotade
åkerogräs. (SJVFS 2008:17)
4 § Länsstyrelsen ska fastställa de arealer som gäller för åtagandet och eventuella
särskilda skötselvillkor som ska gälla för åtagandet. Av åtagandet ska även framgå vilka
hotade åkerogräs som insatsen ska gynna. (SJVFS 2008:17)
5
§
Åtgärderna ska utföras på samma mark under hela åtagandeperioden.
(SJVFS 2008:17)
Vilken skötsel krävs?
6 § Åkern, som ska odlas med spannmål eller lin, ska under hela åtagandeperioden
brukas extensivt utan kemisk bekämpning och med minimerad mekanisk
ogräsbekämpning samt utan användning av handelsgödsel. Åkern ska varje år då den
inte ligger i träda jordbearbetas, sås och skördas. (SJVFS 2008:17)
7 § Länsstyrelsen får besluta om följande särskilda skötselvillkor:
1. om undantag från förbudet för användning av handelsgödsel,
2. om åkerogräs ska sås in med befintligt utsäde samt vilka metoder som ska
användas,
3. vilka sorter som ska användas som utsäde samt vilka metoder som ska användas,
4. när på året sådd och skörd ska ske, samt
5. om åkern ska ligga i träda ett år under åtagandeperioden. (SJVFS 2008:17)
Mångfaldsträda
8 § Ersättning får lämnas för mångfaldsträda till nytta för insekter såsom fjärilar och
bin eller för fåglar. (SJVFS 2010:13)
49
![](https://lagen.nu/sjvfs/2011:1/sid50.png)
SJVFS 2011:1
9 § För att mark ska berättiga till ersättning för mångfaldsträda ska marken året innan
första stödåret ha odlats med spannmål, oljeväxter eller lin samt lämnats orörd efter
skörd. Mångfaldsträdan ska vara minst tio meter bred. (SJVFS 2011:1)
10 § Länsstyrelsen ska fastställa de arealer som gäller för åtagandet och eventuella
särskilda skötselvillkor som ska gälla för åtagandet. Av åtagandet ska även framgå vilka
naturvärden som man vill gynna genom att ha mångfaldsträda på den aktuella marken.
(SJVFS 2008:17)
11 § Åtgärderna ska utföras på samma mark under hela åtagandeperioden.
(SJVFS 2008:17)
Vilken skötsel krävs?
12 § De generella skötselvillkoren för mångfaldsträda är följande:
1. Ingen insådd får förekomma under år 1-4 av åtagandeperioden. Länsstyrelsen får
dock medge insådd av fågel- eller insektsbefrämjande blandningar år 1.
2. Fleråriga skott av vedartade växter, sly, buskar och träd ska hållas borta från
mångfaldsträdan under hela åtagandeperioden. Avslaget växtmaterial ska föras bort.
3. Trädan får brytas tidigast i juli månad år 4.
4. År 5 ska åkermarken sås med en vårsådd gröda. (SJVFS 2008:17)
13 § Från det att mångfaldsträdan är etablerad till dess att brytning ska ske är det inte
tillåtet att:
1. Gödsla. En liten gödselgiva kan dock få ges i samband med insådd om
mångfaldsträdan sås in med en fågel- eller insektsbefrämjande blandning.
2. Sprida växtskyddsmedel.
3. Använda marken för upplag eller förvaring av avfall. (SJVFS 2008:17)
14 § Länsstyrelsen får besluta om följande särskilda skötselvillkor:
1. Vilka blandningar som ska få sås in år 1.
2. När och vilka metoder som ska användas vid harvning och avslagning.
3. Vilken gödselgiva som ska ges vid insådd år 1.
4. När brytning av mångfaldsträda får ske under andra halvåret år 4.
(SJVFS 2008:17)
Fågelåker
15 § Ersättning får lämnas för fågelåker för att främja fågellivet. Med fågelåker avses
obärgad spannmålsskörd enligt bilaga
1.4 förordningen (2007:481) om stöd för
landsbygdsutvecklingsåtgärder. (SJVFS 2008:17)
16 § Minst ett hektar av spannmålsskörden ska skötas enligt stödvillkoren varje enskilt
år i åtagandeperioden. (SJVFS 2008:17)
17 § Länsstyrelsen fastställer vilka block som ska ingå i åtagandet och vilken totalareal
som kan berättiga till ersättning för fågelåker. Av åtagandet ska även framgå hur
fågellivet främjas. (SJVFS 2008:17)
50
![](https://lagen.nu/sjvfs/2011:1/sid51.png)
SJVFS 2011:1
Vilken skötsel krävs?
18 § Marken ska odlas med spannmål med sikte på god skörd. Spannmålen får inte
utgöras av majs. Spannmålen ska lämnas oskördad och marken oplöjd fram till
årsskiftet det år ersättning söks. (SJVFS 2011:1)
19 § Länsstyrelsen får därutöver besluta om följande särskilda skötselvillkor:
1. Med vilka metoder odlingen av spannmål ska ske.
2. Att det i spannmålen får förekomma inslag av oljeväxter, lin eller baljväxter samt i
vilken omfattning.
3. Vilket utsäde som får användas (SJVFS 2011:1)
Anpassade skyddszoner
19 a § Ersättning får lämnas för anläggning och skötsel av anpassade skyddszoner på
åkermark. Den anpassade skyddszonen ska bidra till att minska förluster av fosfor från
åkermark. Med anpassade skyddszoner avses skyddszon på erosionsbenägen mark
enligt bilaga 1.4 förordningen (2007:481) om stöd för landsbygdsutvecklingsåtgärder.
Ersättning för anpassade skyddszoner får inte lämnas om ersättning kan lämnas för
miljöersättning för skyddszoner enligt 5 kap. (SJVFS 2010:13)
19 b § Länsstyrelsen ska fastställa de arealer som gäller för åtagandet och vilka
särskilda skötselvillkor som ska gälla för åtagandet. Av åtagandet ska det framgå hur
fosforn lämnar fältet om insatsen inte görs. (SJVFS 2010:13)
19 c § Den anpassade skyddszonen ska ligga på samma mark under hela
åtagandeperioden. Den anpassade skyddszonen ska vara helt omgiven av åkermark. Det
innebär att åkermarken måste vara minst 4 meter bred runt om den anpassade
skyddszonen. (SJVFS 2010:13)
19 d § Växtligheten får inte användas till utsädesproduktion eller energiproduktion.
(SJVFS 2010:13)
Vilken skötsel krävs?
19 e § Den anpassade skyddszonen ska sås senast det datum som framgår av
1 kap. 16 § det första året i åtagandeperioden.
Växtligheten på skyddszonen ska utgöras av vallgräs eller vallgräs i blandning med
vallbaljväxter. Skadad eller utgången växtlighet ska repareras.
Skyddszonen får brytas tidigast under hösten det sista året i åtagandeperioden.
(SJVFS 2010:13)
19 f § Från det att den anpassade skyddszonen är sådd till att den bryts är det inte
tillåtet att:
1. Gödsla.
2. Sprida växtskyddsmedel.
3. Göra något som leder till att växtligheten skadas eller att den anpassade skyddszonen
bearbetas. (SJVFS 2010:13)
51
![](https://lagen.nu/sjvfs/2011:1/sid52.png)
SJVFS 2011:1
19 g § Länsstyrelsen får besluta om följande särskilda skötselvillkor:
1. Vilka sorter av vallgräs eller vallgräs i blandning med vallbaljväxter som får
användas som utsäde.
2. Om fågel- eller insektsfrämjande fröblandning ska blandas in vid etableringen.
3. Vilken mängd utsäde som ska användas.
4. Om växtligheten får användas till bete och skörd.
5. Om växtligheten får slås av under växtperioden.
6. Om jordmassor får läggas på den anpassade skyddszonen vid dikning, när
jordmassorna ska föras bort och när växtligheten ska vara reparerad.
7. Om den anpassade skyddszonen får brytas igenom i de fall ett intilliggande skifte
ska täckdikas, när jordmassorna ska föras bort och när växtligheten ska vara reparerad.
8.
När den anpassade skyddszonen får brytas under hösten sista året i
åtagandeperioden. (SJVFS 2010:13)
Komplement till miljöersättning för betesmarker och slåtterängar
Regionala markklasser
20 § Bestämmelserna i 3 kap. 3-5 §§ gäller även dessa stöd. (SJVFS 2008:17)
21 § Länsstyrelsen ska fastställa areal och eventuella särskilda skötselvillkor för
åtgärden. (SJVFS 2008:17)
22 § Åtgärderna ska genomföras på samma mark under hela åtagandeperioden.
(SJVFS 2008:17)
Restaurering av betesmarker och slåtterängar
Vad kan man få ersättning för?
23 § Följande förutsättningar ska vara uppfyllda för det område som ska restaureras.
1. Området ska vara ohävdat eller igenvuxet.
2.
Marken får endast i liten grad vara påverkad av gödsling eller andra
produktionshöjande åtgärder. Betesmarker med höga kulturhistoriska värden eller höga
biologiska värden som inte är knutna till fältskiktet kan vara måttligt påverkade av
produktionshöjande åtgärder.
3. Marken ska tidigare ha brukats som betesmark, slåtteräng, alvarbete, skogsbete,
fäbodbete eller mosaikbete. Marken ska ha höga kulturhistoriska värden, innehålla
rester av eller restpopulationer av vegetationstyper, växt- eller djurarter som visar på
långvarig slåtter- eller beteshävd eller ha stora förutsättningar att återfå djurarter som är
beroende av slåtter eller beteshävd. (SJVFS 2008:17)
24
§
Ersättning lämnas inte för restaurering av mark som redan uppfyller
förutsättningarna för miljöersättning för betesmarker och slåtterängar. Ersättning
lämnas inte heller för mark för vilken annan ersättning har lämnats i enlighet med dessa
föreskrifter eller enligt 2 kap. 5 § förordningen (2000:577) om stöd för miljö- och
landsbygdsutvecklingsåtgärder.
Länsstyrelsen får besluta om undantag från första stycket i följande fall:
52
![](https://lagen.nu/sjvfs/2011:1/sid53.png)
SJVFS 2011:1
1. om målet för restaureringen är att uppfylla kraven för särskild skötsel av
fäbodbete,
2. om målet för restaureringen är att uppfylla kraven för en annan markanvändning,
3. om marken inte längre berättigar till ersättning på grund av ändrade regler för
miljöersättning eller
4. om marken brukas av en ny jordbrukare.
Ersättning för restaurering får dock aldrig lämnas för mark för vilken annan
ersättning samtidigt lämnas i enlighet med dessa föreskrifter eller enligt 2 kap. 5 §
förordningen (2000:577) om stöd för miljö- och landsbygdsutvecklingsåtgärder.
(SJVFS 2010:13)
Vilka krav ställs för att få ersättning?
25 § Länsstyrelsen ska fastställa en plan som innehåller en beskrivning av befintliga
natur- och kulturvärden samt målet med restaureringen. Länsstyrelsen ska i planen även
ange vilka åtgärder som ska göras för att restaurera området samt tidpunkt och metoder
för dessa åtgärder. Länsstyrelsen ska även ange i vilken omfattning restaureringsbete
eller restaureringsslåtter ska ske.
Stödmottagaren ska följa den fastställda planen. Stödmottagaren ska genast meddela
stödmyndigheten skriftligen om restaureringen avbryts eller försenas eller om annan
väsentlig ändring inträffar. (SJVFS 2008:17)
26 § Åtgärderna får inte påbörjas förrän ansökan är inkommen och länsstyrelsen har
godkänt att de påbörjas. (SJVFS 2008:17)
27 § Före sista utbetalningen ska länsstyrelsen göra en slutbesiktning. (SJVFS 2008:17)
28 § Marken som fastställs vid slutbesiktning ska i fem år från och med året efter
slutbesiktningen brukas enligt villkoren för aktuell markklass i 3 kap. 6 eller 16 §§.
(SJVFS 2008:17)
29 § På den mark för vilken ersättning lämnas gäller, under den tid projektet pågår och
under de följande fem kalenderåren, det som anges i 3 kap. 4 §. (SJVFS 2008:17)
Mosaikbetesmarker och andra gräsfattiga marker
Vad kan man få ersättning för?
30 § Ersättning får lämnas om följande villkor är uppfyllda.
1.
Marken ska antingen vara en mosaikbetesmark eller en annan gräsfattig
hävdberoende mark.
2. Mosaikbetesmarken ska uppfylla definitionen för betesmark eller skogsbete
förutom att den har ett så stort inslag av naturliga impediment i form av sandområden,
stenar och berg i dagen att marken inte berättigar till full ersättning för annan markklass
enligt 1 kap. 2 § femte stycket.
3. Andra gräsfattiga marker ska uppfylla definitionen för betesmark eller skogsbete
förutom att de har mycket träd och buskar att de antingen inte kan räknas som
betesmark eller skogsbete eller inte uppfyller skötselvillkoren i 3 kap. 6 §.
53
![](https://lagen.nu/sjvfs/2011:1/sid54.png)
SJVFS 2011:1
Markerna enligt punkt
3 ska ha höga biologiska värden som är beroende av bete. De
ska också ha ett stort inslag av träd och buskar att marken inte kan uppfylla definitionen
eller skötselvillkoren för betesmarker eller skogsbeten inom ersättningen för
betesmarker och slåtterängar utan att dessa värden skadas. Mark som berättigar till
någon annan markklass eller som bör restaureras till någon annan markklass får inte
räknas som gräsfattiga hävdberoende marker. (SJVFS 2010:13)
Vilken skötsel krävs?
31 § Följande villkor gäller.
1.
Träd och buskar av igenväxningskaraktär ska hållas borta på mosaik-
betesmarkerna och regleras i planen för andra gräsfattiga marker.
2. Marken ska årligen skötas så att ingen skadlig ansamling av förna sker.
3. Marken ska årligen betas av. Ett enstaka år får dock bete ersättas med slåtter och
bortförsel av skörd.
Åtgärderna i punkt 2-3 ska vara genomförda vid växtsäsongens slut, dock senast den
31 oktober det aktuella stödåret.
Länsstyrelsen kan besluta om undantag punkt 1 under förutsättning att undantaget
skulle gynna förekomsten eller stärka artbeståndet för en hotad art. Med hotade arter
avses arter på Artdatabankens rödlista i någon av kategorierna sårbar, starkt hotad eller
akut hotad, arter som omfattas av ett åtgärdsprogram för hotade arter eller i
artskyddsförordningen (2007:845) Detta förutsätter dock att syftet med stödet ändå
uppnås.
Länsstyrelsen får ett enskilt år besluta om undantag från eller anpassning av punkt 2-
3 om exceptionella väderleksförhållanden omöjliggör skötseln. Ersättningen får
anpassas efter den skötsel som varit möjlig att genomföra. (SJVFS 2008:17)
32 § Utöver skötselvillkoren i 31 § får länsstyrelsen besluta om ett eller flera av
följande särskilda skötselvillkor:
1. förbud mot tillskottsutfodring av betesdjur,
2. när på året bete eller slåtter ska ske,
3. reglering av bete med vissa djurslag,
4.
vilket utseende vegetationen, inklusive träd och buskar, ska ha vid
vegetationsperiodens slut,
5. skötsel och underhåll av kulturhistoriskt värdefulla landskapselement,
6. ett betesfritt år under åtagandeperioden,
7. hur plockhuggning ska genomföras.
Det särskilda skötselvillkoret under punkt 6 kan sättas under förutsättning att det
kombineras med något av villkoren 1-5 eller 7. Länsstyrelsen får precisera vilka stödår
och i vilken omfattning de särskilda skötselvillkoren ska gälla. (SJVFS 2008:17)
54
![](https://lagen.nu/sjvfs/2011:1/sid55.png)
SJVFS 2011:1
Regionala kompletterande insatser
Särskild skötsel av fäbodbete
Vad kan man få ersättning för?
33 § Ersättning får lämnas för insatsen särskild skötsel av fäbodbete på mark med
fastställt fäbodbete om insatsen bidrar till att ytterligare bevara och förstärka
fäbodbetets natur- och kulturmiljövärden och följande förutsättningar är uppfyllda:
1. Marken ska vara öppen fäbodvall eller bestå av fäbodskog.
2. Marken ska ha höga biologiska värden som visar på långvarig fäboddrift eller
höga kulturhistoriska värden. Dessa värden ska kräva särskild skötsel enligt 35 § eller
36 §.
3. Fäbodskogen ska ha en markvegetation med inslag av gräs, örter och ris som är
dugliga som foder. Trädbeståndet ska till övervägande del vara spontant uppkommet
och ha inslag av gamla träd eller på annat sätt visa på lång kontinuitet i trädskiktet.
(SJVFS 2008:17)
34 § Länsstyrelsen får fastställa maximalt 10 hektar särskild skötsel av fäbodbete vid
var och en av jordbrukarens ersättningsberättigade fäbodar. För ett åtagande som har
mindre än 10 hektar fastställt fäbodbete får länsstyrelsen fastställa maximalt 2 hektar
särskild skötsel av fäbodbete. (SJVFS 2008:17)
Vilken skötsel krävs?
35 § Träd och buskar av igenväxningskaraktär ska tas bort innan första stödårets slut
och därefter hållas borta under hela åtagandeperioden. (SJVFS 2008:17)
36 § Utöver skötselvillkoren i 35 § får länsstyrelsen besluta om ett eller flera av
följande särskilda skötselvillkor.
1.
vilket utseende vegetationen, inklusive träd och buskar, ska ha vid
vegetationsperiodens slut,
2. skötsel och underhåll av kulturhistoriskt värdefulla landskapselement, och
3. hur plockhuggning ska genomföras.
Länsstyrelsen får precisera vilka stödår och i vilken omfattning de särskilda
skötselvillkoren ska gälla. (SJVFS 2008:17)
37 § Om ersättning lämnas för fäbodbete och särskild skötsel av fäbodbete för samma
mark ska avdrag för ej uppfyllda villkor beräknas för den sammanlagda ersättningen för
arealen. (SJVFS 2008:17)
Särskild höhantering på slåtteräng
Vad kan man få ersättning för?
38 § Ersättning får lämnas för insatsen särskild höhantering på slåtteräng på mark med
fastställd slåtteräng med särskilda värden i de fall då insatsen främjar natur- och
kulturmiljövärden. (SJVFS 2008:17)
55
![](https://lagen.nu/sjvfs/2011:1/sid56.png)
SJVFS 2011:1
Vilken skötsel krävs?
39 § Efter slåttern ska höet torka på slåtterängen innan det förs bort. Torkningen av
höet ska ske antingen genom hässjning eller genom vändning. (SJVFS 2008:17)
40 § Länsstyrelsen får förutom skötselvillkoret i 39 § besluta om följande särskilda
skötselvillkor:
1. Vilka metoder, redskap som ska användas vid torkning av höet.
2. Vilken typ av hässja, volm eller liknande som ska användas vid hässjning.
3. Under vilken period bortförsel av höet ska ske.
4. Att jordbrukaren ska meddela länsstyrelsen vilka datum åtgärden ska genomföras.
(SJVFS 2008:17)
Bränning
Vad kan man få ersättning för?
41 § Ersättning får lämnas för insatsen bränning på mark med fastställd betesmark med
särskilda värden, slåtteräng med särskilda värden eller mosaikbetesmark och andra
gräsfattiga marker i de fall då natur- och kulturmiljövärdena gynnas av bränning.
(SJVFS 2009:30)
Vilken skötsel krävs?
42 § Bränning ska göras minst en gång under åtagandeperioden.
43 § Länsstyrelsen får besluta om följande särskilda skötselvillkor:
1. Vilket år olika delar av marken ska brännas.
2. Med vilka metoder bränningen ska ske.
3. Under vilken period på året bränningen ska ske.
4. Att jordbrukaren ska meddela länsstyrelsen vilka datum åtgärden ska genomföras.
(SJVFS 2008:17)
Bete och slåtter på svårtillgängliga platser
Vad kan man få ersättning för?
44 § Ersättning får lämnas för insatsen bete och slåtter på svårtillgängliga platser om
marken är belägen på en ö eller annan svårtillgänglig plats och om insatsen utförs på:
1. fastställd betesmark med särskilda värden,
2. skogsbete,
3. alvarbete,
4. mosaikbete och annan gräsfattig mark, eller
5. betesmark eller slåtteräng som restaureras.
Ersättning får även lämnas för skötsel av svåråtkomliga slåtterängar med särskilda
värden i väglöst land. (SJVFS 2009:30)
56
![](https://lagen.nu/sjvfs/2011:1/sid57.png)
SJVFS 2011:1
Vilken skötsel krävs
45 § För att få ersättning ska det som anges för aktuell markklass i 3 kap. 4-7 §§ och
6 kap. 31 § vara uppfyllda. (SJVFS 2008:17)
Komplement till miljöersättningen för natur- och kulturmiljöer i
odlingslandskapet
Regionala kompletterande insatser
Skötsel av landskapselement med särskilda värden
46 § Ersättning får lämnas för insatsen skötsel av landskapselement med särskilda
värden vid landskapselement som omfattas av ett åtagande och som är särskilt känsliga
eller svårskötta för att förstärka landskapselementets natur- och kulturmiljövärden.
(SJVFS 2008:17)
47
§
Länsstyrelsen ska fastställa vilka landskapselement som ska ingå och
skötselvillkoren för dessa. (SJVFS 2008:17)
Vilken skötsel krävs?
48 § Utöver det som anges i 3 kap. 22-23 §§ ska landskapselementen och deras renar
årligen betas eller slås av. Avslaget växtmaterial ska föras bort. (SJVFS 2008:17)
49 § Länsstyrelsen ska besluta om ett eller flera av följande skötselvillkor:
1. vilka metoder och redskap som ska användas,
2. vilken tidpunkt på året skötseln ska ske,
3. eventuellt skötselfritt år,
4. landskapelementens utseende vid vegetationsperiodens slut,
5.
vilket utseende vegetationen, inklusive träd och buskar, ska ha vid
vegetationsperiodens slut, samt övriga insatser som bedöms viktiga för att bevara
landskapselementets kulturhistoriska värde. (SJVFS 2008:17)
Miljöinvesteringar
50 § Stödmyndigheten ska i en projektplan fastställa:
1. vilka åtgärder som ska utföras,
2. omfattning och placering,
3. målet för åtgärderna,
4. vilka metoder och material som ska användas,
5. när de olika åtgärderna ska genomföras under projektperioden, samt
6. eventuella övriga villkor för projektet.
Projektplanen ska även innehålla en beskrivning av befintliga natur- och
kulturmiljövärden. (SJVFS 2008:17)
51 § Stödmottagaren ska följa den fastställda planen. Stödmottagaren ska så snart som
möjligt meddela stödmyndigheten skriftligen om projektet avbryts eller försenas.
57
![](https://lagen.nu/sjvfs/2011:1/sid58.png)
SJVFS 2011:1
Detsamma gäller om projektets inriktning, budget eller finansieringsplan ändras jämfört
med beslutet om ersättning, eller om annan väsentlig ändring inträffar. (SJVFS 2011:1)
52 § Åtgärderna får inte påbörjas förrän ansökan är inkommen och stödmyndigheten
har godkänt att de påbörjas. (SJVFS 2008:17)
53 § Miljöinvesteringen ska godkännas vid slutbesiktning före slututbetalning.
(SJVFS 2008:17)
54 § Investeringsinsatsen ska bibehållas och inte genomgå någon betydande förändring
som negativt påverkar syftet med investeringen under de närmaste fem åren efter
beslutet om stöd. I annat fall kan ersättningen krävas tillbaka. (SJVFS 2008:17)
Miljöinvestering enligt faktiska kostnader
Vilka kostnader är stödberättigande?
55 § Endast sådana kostnader och övriga resurser som har samband med projektet och
som ingår i den fastställda projektplanen är stödberättigande. Med undantag för
kostnader och resurser för att ta fram en projektplan, är bara kostnader och resurser som
har uppkommit och betalats efter det att ansökan kommit in till stödmyndigheten
stödberättigande.
Även kostnader för erhållande av tillstånd att anlägga våtmarker är
stödberättigande. (SJVFS 2008:17)
Eget arbete
56 § Den stödberättigande kostnaden för eget arbete får högst uppgå till 175 kronor per
timme inklusive sociala avgifter eller egenavgifter. (SJVFS 2008:17)
56 a § Endast eget arbete som utförs av personer som är 16 år eller äldre är
stödberättigande. (SJVFS 2009:30)
Hur betalas ersättningen ut?
57 § Ersättning upp till 90 procent av det maximala stödbeloppet enligt beslutet om
stöd får betalas ut före godkänd slutbesiktning. Den kvarvarande delen av stödet betalas
ut efter godkänd slutbesiktning. (SJVFS 2011:1)
58 § Utbetalning av ersättning får inte överstiga de faktiska kostnaderna.
(SJVFS 2008:17)
Restaurering av betesmarker och slåtterängar
Vad kan man få ersättning för?
59 § Följande förutsättningar ska vara uppfyllda för det område som ska restaureras:
1. området ska vara ohävdat eller igenvuxet,
58
![](https://lagen.nu/sjvfs/2011:1/sid59.png)
SJVFS 2011:1
2.
marken får endast i liten grad vara påverkad av gödsling eller andra
produktionshöjande åtgärder. Betesmarker med höga kulturhistoriska värden eller höga
biologiska värden som inte är knutna till fältskiktet kan vara måttligt påverkade av
produktionshöjande åtgärder, samt
3. marken ska tidigare ha brukats som betesmark, slåtteräng, alvarbete, skogsbete,
fäbodbete eller mosaikbete. Marken ska ha höga kulturhistoriska värden, innehålla
rester av eller restpopulationer av vegetationstyper, växt- eller djurarter som visar på
långvarig slåtter- eller beteshävd eller ha stora förutsättningar att återfå djurarter som är
beroende av slåtter eller beteshävd. (SJVFS 2008:17)
60
§
Ersättning lämnas inte för restaurering av mark som redan uppfyller
förutsättningarna för miljöersättning för betesmarker och slåtterängar. Ersättning
lämnas inte heller för mark för vilken annan ersättning har lämnats i enlighet med dessa
föreskrifter eller enligt 2 kap. 5 § förordningen (2000:577) om stöd för miljö- och
landsbygdsutvecklingsåtgärder.
Länsstyrelsen får besluta om undantag från första stycket i följande fall:
1. om målet för restaureringen är att uppfylla kraven för särskild skötsel av
fäbodbete,
2. om målet för restaureringen är att uppfylla kraven för en annan markanvändning,
3. om marken inte längre berättigar till ersättning på grund av ändrade regler för
miljöersättning eller
4. om marken brukas av en ny jordbrukare.
Ersättning för restaurering får dock aldrig lämnas för mark för vilken annan
ersättning samtidigt lämnas i enlighet med dessa föreskrifter eller enligt 2 kap. 5 §
förordningen (2000:577) om stöd för miljö- och landsbygdsutvecklingsåtgärder.
(SJVFS 2010:13)
61 § Marken som fastställts vid slutbesiktningen ska senast från och med året efter
slutbesiktningen brukas enligt villkoren för aktuell markklass i 3 kap. 6 eller 16 §§ i
fem år. (SJVFS 2010:13)
Vilka förbud finns?
62 § På den mark för vilken ersättning lämnas, gäller under den tid projektet pågår och
under de följande fem kalenderåren, det som anges i 3 kap. 4 §. (SJVFS 2008:17)
Anläggning och restaurering av våtmarker
62
a
§
Ersättning får i de fall länsstyrelsen bestämmer lämnas för
projekteringskostnader även om ansökan om miljöinvestering slutligen inte beviljas. I
dessa fall gäller undantag från 53 §. Slututbetalning sker i dessa fall efter att ansökan
fått avslag. (SJVFS 2010:13)
63 § Ersättning får lämnas för anläggning eller restaurering av våtmarker som anläggs i
odlingslandskapet för att förbättra miljön och för allmänhetens möjligheter till
rekreation. (SJVFS 2010:13)
59
![](https://lagen.nu/sjvfs/2011:1/sid60.png)
SJVFS 2011:1
Villkor
64 § Våtmarken ska, senast från och med året efter att våtmarken godkänts vid
slutbesiktning, omfattas av ett 5-årigt åtagande om miljöersättning för våtmarker enligt
2 kap. 13 § förordning (2007:481) om stöd för landsbygdsutvecklingsåtgärder. Detta
krav gäller inte för restaurerade våtmarker om länsstyrelsen bedömer att markens
alternativvärde inte har minskat genom insatsen och att naturvärdena inte gynnas av ett
sådant skötselåtagande.
En våtmark ska förbli våtmark i minst tjugo år räknat från året efter godkänd
slutbesiktning.
Om det finns särskilda skäl, kan länsstyrelsen besluta om undantag från villkoren
enligt denna paragraf. (SJVFS 2008:17)
Ersättningsbelopp
65 § Ersättningsbeloppet beräknas utifrån den våtmarksareal som angetts i beslutet om
ersättning. (SJVFS 2011:1)
Damm som samlar fosfor
65 a § Ersättning får lämnas för anläggning av damm som samlar fosfor för att bidra
till förbättrad vattenkvalitet. Med damm som samlar fosfor avses fosforavskiljande
damm enligt bilaga 1.4 förordningen (2007:481) om stöd för
landsbygdsutvecklingsåtgärder.
En damm som samlar fosfor är en damm som anläggs i odlingslandskapet i nära
anslutning till fosforkällan. En damm som samlar fosfor består av en djupare del vid
inloppet följt av ett grundare område med vegetation. (SJVFS 2010:13)
Villkor
65 b § Igenväxningsvegetation ska tas bort i den utsträckning som länsstyrelsen
bestämmer. (SJVFS 2010:13)
65 c § Den miljöinvestering som fastställs vid slutbesiktningen ska underhållas i minst
tio år enligt villkoren i 65 d § samt de villkor som länsstyrelsen beslutar i projektplanen.
(SJVFS 2010:13)
Vilka förbud finns?
65 d § I en damm som samlar fosfor är det inte tillåtet att:
1. sprida gödselmedel,
2. använda växtskyddsmedel,
3. sprida kalk,
4. plantera in fisk eller kräftor, samt
5. utfodra fisk, kräftor eller andra djur.
Länsstyrelsen får besluta om undantag från punkt 3. (SJVFS 2010:13)
60
![](https://lagen.nu/sjvfs/2011:1/sid61.png)
SJVFS 2011:1
Ersättningsbelopp
65 e § För varje enskild damm som samlar fosfor får ersättningen uppgå till högst
300 000 kronor per hektar. Ersättningsbeloppet beräknas utifrån den areal som angetts i
beslut om ersättning. (SJVFS 2010:13)
Specialinsatser för landskapets natur- och kulturmiljövärden
66
§
Ersättning får lämnas för insatser för att gynna landskapets natur- och
kulturmiljövärden och för allmänhetens möjligheter till rekreation. Ersättning för denna
insats kan inte lämnas om ersättning kan lämnas för annan åtgärd enligt detta kapitel.
(SJVFS 2008:17)
Villkor
67 § Den miljöinvestering som fastställs vid slutbesiktningen ska underhållas i minst
fem år enligt de villkor länsstyrelsen beslutar i projektplanen. (SJVFS 2008:17)
Markförbättrande insatser i renskötselområdet
68 § Ersättning får lämnas till markförbättrande åtgärder för att minska markslitaget i
samband med renskötselarbete inom renskötselområdet. (SJVFS 2008:17)
Villkor
69 § Stödmottagaren ska underhålla den miljöinvestering som fastställs i projektplanen
i minst fem kalenderår efter slutbesiktningen. Stödmottagaren ska se till att träd och
buskar av igenväxningskaraktär hålls borta och att underlaget underhålls eller byts i den
mån det behövs för att behålla miljöinvesteringens funktion. (SJVFS 2010:13)
Miljöinvestering med fast ersättning
Återuppbyggnad, återskapande och restaurering av landskapselement
Villkor
70 § Landskapselement som restaureras eller återuppbyggs i odlingslandskapet ska från
och med året efter slutbesiktning skötas i fem år enligt kraven i 3 kap. 22, 24 och
25 §§. (SJVFS 2008:17)
71
§
Den sökande ska underhålla den miljöinvestering som fastställs vid
slutbesiktningen i minst fem år enligt de villkor som länsstyrelsen beslutar enligt 3 kap.
23 §§. (SJVFS 2008:17)
Vad kan man få ersättning för?
72 § Ersättning får lämnas för
1. återuppbyggnad av trägärdsgård i odlingslandskapet,
61
![](https://lagen.nu/sjvfs/2011:1/sid62.png)
SJVFS 2011:1
2. restaurering och återskapande av stenmur i odlingslandskapet,
3. restaurering och återskapande av alléer, eller
4. restaurering av överloppsbyggnader i odlingslandskapet,
om sådant landskapselement tidigare har funnits på platsen och stödmyndigheten
bedömer att åtgärden är värdefull för natur- och kulturmiljövärdena.
Överloppsbyggnader som har restaurerats ska efter restaureringen uppfylla kraven
för överloppsbyggnad i bilaga 1. (SJVFS 2008:17)
Restaurering av byggnader vid samevisten i renskötselområdet
73 § Ersättning får lämnas för restaurering av byggnader vid samevisten om sådana
byggnader har funnits på platsen och Sametinget bedömer att åtgärden är värdefull för
natur- och kulturmiljövärdena. Byggnader vid samevisten som har restaurerats ska efter
restaureringen uppfylla de krav som anges i den fastställda projektplanen.
(SJVFS 2008:17)
74
§
Den sökande ska underhålla den miljöinvestering som fastställs vid
slutbesiktningen i minst fem år enligt de villkor Sametinget beslutar i den fastställda
projektplanen. (SJVFS 2008:17)
Restaurering av bevarandevärda eller svårbrukade åkermarker
75 § Ersättning får lämnas för restaurering av liten svårbrukad åker, eller annan
bevarandevärd åkermark eller mark som kan återskapas till åkermark för att
främja natur- och kulturmiljövärden. (SJVFS 2008:17)
Villkor
76 § Vid slutbesiktningen ska marken vara plöjd och sådd samt uppfylla skötselkraven
för stöd enligt förordning (2004:760) om EU:s direktstöd för jordbrukare m.m. Dessa
krav ska vara uppfyllda under minst de närmaste följande fem kalenderåren.
(SJVFS 2010:13)
Rensning av våtmark
77 § Ersättning får lämnas för tömning av anlagda våtmarker om stödmyndigheten
bedömer att detta förstärker våtmarkens livslängd och funktion. (SJVFS 2008:17)
Reglerbar dränering
78 § Ersättning får lämnas för investering i och installation av reglerbrunnar i befintliga
eller nya täckdikessystem i anslutning till åkermark för att bidra till förbättrad
vattenkvalitet.
Reglerbar dränering innebär att vattennivån i täckdiken kan justeras med hjälp av
reglerbrunnar. (SJVFS 2010:13)
79 § Den miljöinvestering som fastställs vid slutbesiktningen ska underhållas i minst
fem år enligt de villkor som länsstyrelsen beslutar i projektplanen. (SJVFS 2010:13)
62
![](https://lagen.nu/sjvfs/2011:1/sid63.png)
SJVFS 2011:1
Stängsel mot rovdjur
80 § Ersättning får lämnas för stängsel mot rovdjur. Med stängsel mot rovdjur avses
rovdjursavvisande stängsel enligt bilaga 1.4 förordningen (2007:481) om stöd för
landsbygdsutvecklingsåtgärder. Stängsel mot rovdjur är den del av stängslet som krävs
för att hindra varg, björn och lodjur från att ta sig in i inhägnaden. Stängslet ska sättas
upp runt betesmark, slåtteräng eller vall som används för bete i områden där varg, björn
eller lodjur förekommer eller förväntas förekomma. (SJVFS 2010:13)
Villkor
81 § Stängsel mot rovdjur ska användas för att skydda får, get, nöt eller häst.
(SJVFS 2010:13)
82 § Den miljöinvestering som fastställs vid slutbesiktningen ska underhållas i minst
fem år enligt de villkor som länsstyrelsen beslutar i projektplanen. (SJVFS 2010:13)
--------------------------
Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser
1. Denna
författning29 träder i kraft den 1 juli 2007.
2.
Genom författningen upphävs Statens jordbruksverks föreskrifter
(SJVFS 2000:142) om kompensationsbidrag i bergsområden och mindre
gynnade områden.
3. De upphävda föreskrifterna gäller fortfarande i ärenden som väckts före den 1
januari 2007.
--------------------------
1. Denna författning30 träder i kraft den 12 mars 2008 men ska tillämpas från och
med den 1 januari 2008.
2.
Äldre bestämmelser gäller dock beträffande ärenden som väckts före den
1 januari 2008.
3. Definitionerna för betesmark, slåtteräng och skogsbete i 1 kap. 2 § gäller i dess
äldre lydelser för mark som omfattas av ett åtagande som har ingåtts till och med
stödåret 2007.
--------------------------
Denna författning31 träder i kraft den 3 oktober 2008 och gäller till och med
den 31 mars 2009.
29 SJVFS 2007:42.
30 SJVFS 2008:17.
31 SJVFS 2008:50.
63
![](https://lagen.nu/sjvfs/2011:1/sid64.png)
SJVFS 2011:1
--------------------------
1. Denna författning32 träder i kraft den 1 april 2009. De nya bestämmelserna ska
dock tillämpas från och med den 1 januari 2009.
2. Äldre bestämmelser gäller dock beträffande ärenden som väckts före den 1 januari
2009.
3. För mark som omfattas av ett åtagande som har ingåtts till och med stödåret 2008,
och där marken funnits med i åtagandet innan stödåret 2009, gäller för de
ersättningsformer som avses i 1 kap. 1 § 2-5 definitionerna för betesmark, slåtteräng
och skogsbete i 1 kap. 2 § enligt lydelse SJVFS 2007:42.
--------------------------
Denna författning33 träder i kraft den 18 mars 2010 men ska tillämpas från och med
den 1 januari 2010. Definitionen av industrijordbruk i 1 kap. 2 § ska dock tillämpas från
den 1 oktober 2009.
--------------------------
Denna författning34 träder i kraft den 15 juni 2010 och gäller till utgången av år
2010.
--------------------------
Denna författning35 träder i kraft den 20 augusti 2010 och gäller till utgången av år
2010.
--------------------------
Denna förf attning36 träder i kraft den 1 januari 2011.
--------------------------
1. Denna författning37 träder i kraft den 13 februari 2011, men ska tillämpas från och
med den 1 januari 2011.
2. Äldre bestämmelser gäller dock beträffande ärenden som väckts före den 1 januari
2011.
32 SJVFS 2009:30.
33 SJVFS 2010:13.
34 SJVFS 2010:49.
35 SJVFS 2010:66.
36 SJVFS 2010:80.
37 SJVFS 2011:1.
64
![](https://lagen.nu/sjvfs/2011:1/sid66.png)
SJVFS 2011:1
Bilaga 1
Definitioner av ersättningsberättigande värdefulla landskapselement
Utöver vad som för varje enskilt värdefullt landskapselement redovisas nedan gäller
även att de till väsentlig del ska ha tillkommit före den storskaliga mekaniseringen av
jordbruket, d.v.s. före 1940.
Jordbrukaren ska ha rätt att sköta samtliga landskapselement som ingår i
skötselåtagandet.
Värdefullt
landskapselement
Definition
Allé
Anläggning av minst 7 träd ursprungligen planterade längs en
väg. Anläggningen kan vara enkel eller dubbelsidig. Renar
inkluderas.
I en allé ingår de träd som planterats i restaureringssyfte efter
det att åtagandet ingåtts.
Träd som ingår i Allé kan inte samtidigt räknas till Hamlat träd
och ge separat ersättning för detta.
Brukningsväg
Väg utan asfalt eller oljegrus som använts eller används för
transporter inom gården. Renar och eventuellt dike inkluderas.
I Brukningsvägar kan inte Öppet dike ge separat ersättning.
Brunn,
källa
Brunn eller vattenkälla, eventuellt med ursprunglig
konstruktion av trä eller sten. Renen inkluderas.
Byggnadsgrund
Byggnadsgrund eller byggnad utan fungerande tak som hör
samman med tidigare markanvändning/hushållning. Grunden
består av en eller flera tydliga grund- eller hörnstenar samt
eventuellt spismursröse. Marken innanför grundens ytterväggar
och renarna inkluderas.
Byggnadsgrund kan inte ge separat ersättning när det ligger på
Åkerholme.
Fornlämnings-
lokal
Fasta fornlämningar ovan jord, enligt kulturminneslagen, med
kringliggande skydds- eller fornlämningsområde.
Fornlämningslokal kan inte ge separat ersättning när den ligger
på Åkerholme.
Fägata
Drivningsväg för boskap mellan gården eller byn och
betesmarken, omgiven av stenmurar eller trägärdsgårdar. Renar
inkluderas.
I Fägata kan inte Stenmur, Gärdsgård av trä och
Brukningsväg ge separat ersättning.
66
![](https://lagen.nu/sjvfs/2011:1/sid67.png)
SJVFS 2011:1
Gärdsgård av trä
Gärdsgård uppförd i syfte att hägna in eller stänga ute boskap.
Hägnaden är uppförd i traditionell konstruktion av trä till
exempel bestående av störar, gärdsel/slanor och hank, vidja
eller ståltråd. Renar och eventuella grindar inkluderas.
Gärdsgård av trä kan inte ge separat ersättning när det ingår i
Fägata.
Hamlat
träd
Träd präglat av kontinuerlig lövtäkt eller möjligt att återuppta i
hamling. En skyddszon där konkurrerande vegetation kan
skada trädet inkluderas.
Som ett hamlat träd räknas även de träd som planterats i
restaureringssyfte efter det att du har ingått ett åtagande.
Hamlat träd kan inte ge separat ersättning när det ingår i
Hamlade pilar i rader, Allé eller Solitärträd.
Jordvall,
gropvall Vall av jord eller stenblandad jord uppförd som gräns eller
hägnad. Renar och parallellt grävt dike inkluderas.
Jordvall, gropvall kan inte ge separat ersättning när den ingår i
Hamlade pilar som ingår i rader.
Läplantering
Långsträckta täta rader av träd eller träd och buskar omgivna
av åkermark. Läplanteringen är gjord som skydd mot vind och
jorddrift. Renar inkluderas.
Ren mellan åkerskiften kan inte ge separat ersättning när den
ingår i Läplantering.
Småvatten
Mindre vattensamling som huvudsakligen har använts för
agrara verksamheter. Samlingen kan vara anlagd, alternativt
utgöras av en naturlig vattensänka eller naturbildat vatten med
en areal mindre än 0,10 hektar, som ständigt håller ytvatten
eller fuktig markyta. Renarna inkluderas.
Småvatten kan inte ge separat ersättning när det ligger på
Åkerholme.
Odlingsröse,
stentipp
Odlingssten samlad i rösen eller tippar. Renarna inkluderas.
Odlingsröse, stentipp kan inte ge separat ersättning när det
ligger på Åkerholme.
Hamlade
pilar
som ingår i rader
Pilträd, eller andra liknande träd, ursprungligen planterade i rad
på en jordvall eller längs en väg. Pilträden är präglade av
hamling. Renarna inkluderas.
Träd som ingår i Hamlade pilar som ingår i rader kan inte ge
separat ersättning när det ingår i Allé eller Hamlat träd.
Ren
mellan
åkerskiften
Gräsbärande ren mellan åkerskiften som utgör eller har utgjort
en fast gräns mellan skiften eller brukningsenheter.
Ren mellan åkerskiften kan inte ge separat ersättning när det
ingår i Läplantering.
67
![](https://lagen.nu/sjvfs/2011:1/sid68.png)
SJVFS 2011:1
Solitärträd
Enstaka fristående träd i åkermark. En skyddszon om minst 2
meters radie runt stammen inkluderas. Trädets skyddszon ska
vara helt omgiven av åkermark.
Som solitärträd räknas även de träd som planterats i
restaureringssyfte efter det att du har ingått ett åtagande.
Ett Hamlat träd kan inte samtidigt ge ersättning som
Solitärträd.
Stenmur
Murarna är uppförda i syfte att hägna in eller stänga ute boskap
eller att avgränsa brukningsenheter. Muren är ursprungligen
upplagd med huvudsakligen flera skikt sten. Renarna
inkluderas.
Stenmur kan inte ge separat ersättning när det ingår i Fägata.
Traditionell
hässja eller
storhässja i bruk
Hässja av huvudsakligen traditionell träkonstruktion som är i
bruk.
Liten
svårbrukad
åker
Åker som är högst 0,30 hektar och varaktigt avgränsad av
diken, vägar, hägnader, naturformationer etc. Renarna
inkluderas.
Åkerholme
Fastmarksimpediment helt omgivet av åkermark. Arealen är
minst 100 m2 och högst 0,10 hektar.
Om en det finns ett Odlingsröse, Stentipp, Byggnadsgrund,
Fornlämningslokal, Småvatten eller Överloppsbyggnad på en
Åkerholme ska åkerholmen dominera för att ge ersättning.
Öppet
dike
Öppet, i huvudsak anlagt, dike för dränering av åkermark.
Diket ska vara vattenförande någon del av året. Renarna
inkluderas.
Öppna diken kan bara ge ersättning när de ligger i anslutning
till åkermark och utgör gräns mot jordbruksmark eller mark
som är lämpligt till bete och betas.
Öppet dike kan inte ge separat ersättning när det ingår i
Brukningsväg.
Överlopps-
byggnad
Byggnad som hör samman med tidigare markanvändning eller
hushållning. Byggnaden ska ha ett fungerande tak och i övrigt
autentiskt utseende på utsidan. Det område kring en byggnad
som är avgörande för att den ska kunna bevaras inkluderas.
Byggnader som används för boende eller som är viktig för
företags produktion räknas inte som en överloppsbyggnad.
Överloppsbyggnad kan inte ge separat ersättning när den ligger
på Åkerholme.
(SJVFS
2011:1)
68
![](https://lagen.nu/sjvfs/2011:1/sid69.png)
SJVFS 2011:1
Bilaga 2
Skötselåtgärder som krävs för vissa värdefulla landskapselement
Värdefullt
landskapselement
Skötselåtgärder
Allé
Lövträd är fria från stamskott och i förekommande fall
beskurna. Utgångna träd ersätts.
Brukningsväg
Vägbanor och förekommande diken är underhållna och
fungerande.
Brunn, källa
Eventuellt lock, uppfordringsanläggning etc. underhålls.
Fägata
Hägnaderna är underhållna i teknik och material som
traditionellt förekommer i regionen och förekommande
grindar är underhållna och användbara.
Gärdsgård av trä
Gärdsgården är underhållen i teknik och material som
traditionellt förekommer i regionen. Eventuella grindar är
underhållna och användbara.
Hamlat träd
Trädet är hamlat på det sätt och med de intervall som är
traditionellt förekommande i regionen. Utgångna träd ersätts.
Läplantering
Utgångna träd och buskar ersätts.
Hamlade pilar
som ingår i rader
Träden är beskurna med en teknik och med de intervall som är
traditionellt förekommande i regionen. Utgångna träd ersätts.
Stenmur
Muren underhålls och eventuella skador som uppkommit
under året åtgärdas. Eventuella grindar är underhållna och
användbara
Traditionell
hässja eller
storhässja i bruk
Hässjorna används vid den årliga slåttern och underhålls.
Liten svårbrukad
åker
Åkerns fältform är bevarad.
Öppet dike
Diket är i funktion och rensas vid behov.
69
![](https://lagen.nu/sjvfs/2011:1/sid70.png)
SJVFS 2011:1
Bilaga 3
Så här kan du kombinera miljöersättningar i det tidigare programmet
(2000 – 2006) med miljöersättningar i det nya programmet (2007 – 2013)
De nya ersättningsformerna hittar du i översta raden och de gamla ersättningarna i
kolumnen längst till vänster.
Vall-
odling
Betes-
marker
och
slåtter-
ängar
Skötsel
av våt-
marker
Natur- och
kulturmiljöer i
odlings-
landskapet
Bruna
bönor
Minskat
kväve-
läckage
Skydds-
zoner
Miljö-
skydds-
åtgärder
Certifierad
ekologisk
produktion
eller
kretslopps-
inriktad
produktion
Skötsel
av
våtmarker
och små-
vatten
* * *
* * * * * *
Våtmarker
och små-
vatten 1996-
1999
* * *
* * * * * *
* Du kan kombinera ersättningarna på samma företag men inte på samma mark.
(SJVFS 2011:1)
70
![](https://lagen.nu/sjvfs/2011:1/sid71.png)
SJVFS 2011:1
Bilaga 4
Så här kan du kombinera naturfrämjande insatser på åkermark eller för att
minska växtnäringsläckage från åkermark och skötsel av
landskapselement med särskilda värden med andra miljöersättningar på
åkermark
Naturfrämjande insatser på åkermark eller för
att minska växtnäringsläckage från åkermark
Natur- och
kulturmiljöer i
odlingslandskapet
Bevarande
av hotade
åkerogräs
Mångfalds-
träda
Fågel-
åker
Anpassade
skyddszoner
Skötsel av land-
skapselement
med särskilda
värden
Natur- och kulturmiljöer i
odlingslandskapet
+ + +
+ +
Miljövänlig odling av bruna bönor
- - -
- +
Vallodling
- - -
- +
Minskat
kväveläckage
Fånggröda
- - -
- +
Vårbearbetning
+ - -
-
+
Skyddszoner
- - -
- +
Miljöskyddsåtgärder
- - +
- +
Certifierad ekologisk produktion eller
kretsloppsinriktad produktion
-* -* -*
-* +
+ Du kan få utbetalning för båda åtgärderna på samma mark
- Du kan inte få utbetalning för båda åtgärderna på samma mark
-* Du kan inte få utbetalning för båda åtgärderna på samma mark, du kan kombinera med åtagande för
certifierad ekologisk produktion eller kretsloppsinriktad produktion på marken
(SJVFS 2011:1)
71
![](https://lagen.nu/sjvfs/2011:1/sid72.png)
SJVFS 2011:1
Bilaga 5
Vilka kompletterande insatser kan beviljas för olika markklasser i
miljöersättningen betesmarker och slåtterängar (det nya programmet
2007 – 2013)?
Kompletterande insatser
Markklasser
Lieslåtter Efterbete Lövtäkt Särskild
skötsel vid
fäbodbete
Särskild
höhantering
på slåtteräng
Bränning
Bete och slåtter
på svårtill-
gängliga platser
Betesmarker med
allmänna värden
- - -
- - - -
Betesmarker med
Särskilda värden
- - +
- - + +
Slåtterängar med
allmänna värden
- - -
- - - -
Slåtterängar med
särskilda värden
+ + +
- + + +
Skogsbete
- - -
- - - +
Alvarbete
- - -
- - - +
Fäbodbete
- - -
+ - - -
Restaurering av
betesmarker och
slåtterängar
- - -
- - - +
Mosaikbetesmarker
och andra gräsfattiga
marker
- - -
- - + +
+ går att kombinera på samma mark
- går inte att kombinera på samma mark
(SJVFS 2009:30)
72
![](https://lagen.nu/sjvfs/2011:1/sid73.png)
SJVFS 2011:1
Bilaga 6
Djurslag och raser för nationellt bevarande
Följande djurslag och raser kan berättiga till stöd till rasbevarande husdjursföreningar.
Djurslag
Ras
Nötkreatur
Fjällko
inklusive
fjällnära
Rödkulla
Allmogeko: väneko, ringamålako och bohuskulla
Får
Gutefår
Ryafår
Svenskt
finullsfår
Allmogefår: dala pälsfår, gestrikefår, helsingefår, klövsjöfår,
roslagsfår, svärdsjöfår, värmlandsfår och åsenfår
Getter
Svensk
lantrasget
Allmogeget: göingeget, jämtget och lappget
Svin
Linderödssvin
Hästar
Gotlandsruss
Nordsvensk
brukshäst
Svensk
ardenner
Höns
Bohuslän-Dals
svarthöna
Gotlandshöna
Hedemorahöna
Kindahöna
Gammalsvensk
dvärghöna
Svensk
dvärghöna
Orusthöna
Skånsk
blommehöna
Åsbohöna
Ölandshöna
Öländsk
dvärghöna
Ankor
Blekingeanka
Svensk blå anka
Svensk gul anka
Svensk
myskanka
Gäss
Skånegås
Ölandsgås
Kaniner
Gotlandskanin
Svensk
pälskanin
Bi
Nordiskt
bi
(SJVFS
2011:1)
73